# Euroopa Liidu L 217/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 217 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide13. august 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 217

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide13. august 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 805/2008, 7. august 2008, millega tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 437/2004 Norrast pärit suure teraspea-lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 806/2008, 12. august 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 807/2008, 12. august 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1913/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris) seoses rakendusjuhtudega veinisektoris | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 808/2008, 11. august 2008, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kammellaste püük IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes | 14 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 805/2008, 7. august 2008, millega tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 437/2004 Norrast pärit suure teraspea-lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 806/2008, 12. august 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 807/2008, 12. august 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1913/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris) seoses rakendusjuhtudega veinisektoris

12

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 808/2008, 11. august 2008, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kammellaste püük IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes

14

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/664/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 8. august 2008, millega muudetakse otsust 2005/294/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 4252 all) | 16 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/664/EÜ

*

Komisjoni otsus, 8. august 2008, millega muudetakse otsust 2005/294/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 4252 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 4252 all)

16

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu otsus 2008/665/ÜVJP, 9. juuni 2008, mis käsitleb lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA) | 18 |
| Leping Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA) | 19 |
| | * | Nõukogu otsus 2008/666/ÜVJP, 24. juuli 2008, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO käsitleva lepingu sõlmimise kohta | 23 |
| Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO käsitlev leping | 24 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu otsus 2008/665/ÜVJP, 9. juuni 2008, mis käsitleb lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA)

18

Leping Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA)

19

*

Nõukogu otsus 2008/666/ÜVJP, 24. juuli 2008, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO käsitleva lepingu sõlmimise kohta

23

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO käsitlev leping

24

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 13.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 217/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 805/2008,

7. august 2008,

millega tunnistatakse kehtetuks määrusega (EÜ) nr 437/2004 Norrast pärit suure teraspea-lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) määrusega (EÜ) nr 437/2004 (2) Norrast pärit suure teraspea-lõhe (edaspidi „vaatlusalune toode”, määratlus esitatud põhjenduses 19) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Lõplik tollimaks kehtestati kogu riiki hõlmava väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 19,9 % („praegu kehtivad meetmed”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) määrusega (EÜ) nr 437/2004 (2) Norrast pärit suure teraspea-lõhe (edaspidi „vaatlusalune toode”, määratlus esitatud põhjenduses 19) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Lõplik tollimaks kehtestati kogu riiki hõlmava väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 19,9 % („praegu kehtivad meetmed”).

2.   Läbivaatamise ja algatamise taotlus

| (2) | Komisjon sai 12. märtsil 2007 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 osalise vahepealse läbivaatamise taotluse, mille esitasid mitmed suure teraspea-lõhe tootjad ja eksportijad, nimelt Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS ja Sirena Norway AS (edaspidi „taotlejad”). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai 12. märtsil 2007 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 osalise vahepealse läbivaatamise taotluse, mille esitasid mitmed suure teraspea-lõhe tootjad ja eksportijad, nimelt Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS ja Sirena Norway AS (edaspidi „taotlejad”).

| (3) | Taotlejad on esitanud esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et meetmete kehtestamise aluseks olnud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotlejad väitsid, et nende vaatlusaluse toote ekspordihinnad ühenduses on märkimisväärselt tõusnud ja on olulisemalt kõrgemad kui kodumaised hinnad ja tootmiskulud Norras, ning esitasid selle kohta esmapilgul usutavad tõendid. Taotlejad väitsid lisaks, et sellest tulenevalt on dumpingu tase praegu kehtivatest meetmetest oluliselt madalam, mistõttu ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik jätkata meetmete rakendamist praegusel tasemel. Leiti, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali. |
| --- | --- |

(3)

Taotlejad on esitanud esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et meetmete kehtestamise aluseks olnud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotlejad väitsid, et nende vaatlusaluse toote ekspordihinnad ühenduses on märkimisväärselt tõusnud ja on olulisemalt kõrgemad kui kodumaised hinnad ja tootmiskulud Norras, ning esitasid selle kohta esmapilgul usutavad tõendid. Taotlejad väitsid lisaks, et sellest tulenevalt on dumpingu tase praegu kehtivatest meetmetest oluliselt madalam, mistõttu ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik jätkata meetmete rakendamist praegusel tasemel. Leiti, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali.

| (4) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon 15. mail 2007 Norrast pärit suure teraspea-lõhe suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, avaldades Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate (3) (edaspidi „algatamisteade”). |
| --- | --- |

(4)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon 15. mail 2007 Norrast pärit suure teraspea-lõhe suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, avaldades Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate (3) (edaspidi „algatamisteade”).

| (5) | Kõnealuses läbivaatamises käsitleti dumpingut üksnes eesmärgiga hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuses läbivaatamises käsitleti dumpingut üksnes eesmärgiga hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust.

3.   Menetlusega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kõigile teadaolevatele Norra eksportijatele/tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud kaubandusettevõtjatele, importijatele ja ühendustele ning Norra Kuningriigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kõigile teadaolevatele Norra eksportijatele/tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud kaubandusettevõtjatele, importijatele ja ühendustele ning Norra Kuningriigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

4.   Väljavõtteline uuring

| (7) | Algatamisteate punkti 5 alapunktis a osutati, et komisjon võib otsustada rakendada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17. Algatamisteate punkti 5 alapunkti a) alapunkti i) kohase nõude põhjal edastasid 298 äriühingut, kes moodustasid 70 % uurimisperioodil kehtivatest tootmislubadest, määratud tähtajaks nõutud andmed. Neist 123 olid suure teraspea-lõhe eksportijad ja/või tootjad. Eksport toimus kas otseselt või kaudselt seotud või sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteate punkti 5 alapunktis a osutati, et komisjon võib otsustada rakendada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17. Algatamisteate punkti 5 alapunkti a) alapunkti i) kohase nõude põhjal edastasid 298 äriühingut, kes moodustasid 70 % uurimisperioodil kehtivatest tootmislubadest, määratud tähtajaks nõutud andmed. Neist 123 olid suure teraspea-lõhe eksportijad ja/või tootjad. Eksport toimus kas otseselt või kaudselt seotud või sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu.

| (8) | Pidades silmas asjaomaste äriühingute suurt arvu, otsustati kasutada väljavõttelise uuringu tegemist käsitlevat sätet ja moodustati sel eesmärgil Norra tootmisharu esindajatega konsulteerides valim tootmisettevõtete hulgast, kelle eksport ühendusse oli kõige suurem (eksportivad tootjad). |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas asjaomaste äriühingute suurt arvu, otsustati kasutada väljavõttelise uuringu tegemist käsitlevat sätet ja moodustati sel eesmärgil Norra tootmisharu esindajatega konsulteerides valim tootmisettevõtete hulgast, kelle eksport ühendusse oli kõige suurem (eksportivad tootjad).

| (9) | Algmääruse artikli 17 kohaselt moodustati valim võimalikult suure tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli võimalik uurida komisjoni käsutuses oleva aja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Algmääruse artikli 17 kohaselt moodustati valim võimalikult suure tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli võimalik uurida komisjoni käsutuses oleva aja jooksul.

| (10) | Valimisse kaasamata äriühingud esitasid taotlusi individuaalse dumpingumarginaali määramiseks. Arvestades taotluste ja valimisse kaasatud äriühingute suurt arvu, jõuti seisukohale, et selline individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav algmääruse artikli 17 lõike 3 tähenduses ning oleks takistanud uurimise õigeaegset lõpetamist. Sellepärast lükati individuaalsete marginaalide määramise taotlused tagasi. |
| --- | --- |

(10)

Valimisse kaasamata äriühingud esitasid taotlusi individuaalse dumpingumarginaali määramiseks. Arvestades taotluste ja valimisse kaasatud äriühingute suurt arvu, jõuti seisukohale, et selline individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav algmääruse artikli 17 lõike 3 tähenduses ning oleks takistanud uurimise õigeaegset lõpetamist. Sellepärast lükati individuaalsete marginaalide määramise taotlused tagasi.

| (11) | Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja teatas, et tal ei ole võimalik dumpinguvastasele küsimustikule vastata. Seetõttu eemaldati see eksportiv tootja valimist ning tema suhtes tehti järeldused kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(11)

Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja teatas, et tal ei ole võimalik dumpinguvastasele küsimustikule vastata. Seetõttu eemaldati see eksportiv tootja valimist ning tema suhtes tehti järeldused kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (12) | Uurimisel ilmnes ka, et veel kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ei eksportinud enda või sidusettevõtjate toodetud asjaomast toodet läbivaatamise uurimisperioodi jooksul ühendusse. Arvestades, et seetõttu ei olnud ekspordihindu võimalik kindlaks teha, ei saanud nende eksportivate tootjate suhtes dumpingumarginaali kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(12)

Uurimisel ilmnes ka, et veel kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ei eksportinud enda või sidusettevõtjate toodetud asjaomast toodet läbivaatamise uurimisperioodi jooksul ühendusse. Arvestades, et seetõttu ei olnud ekspordihindu võimalik kindlaks teha, ei saanud nende eksportivate tootjate suhtes dumpingumarginaali kindlaks määrata.

| (13) | Lõplikku valimisse kuulunud kolm eksportivat tootjat moodustasid läbivaatamise uurimisperioodil umbes 33 % Norra suure teraspea-lõhe ekspordist ühendusse ja 31 % Norra tootmismahust, mis leiti olevat piisavalt tüüpiline. |
| --- | --- |

(13)

Lõplikku valimisse kuulunud kolm eksportivat tootjat moodustasid läbivaatamise uurimisperioodil umbes 33 % Norra suure teraspea-lõhe ekspordist ühendusse ja 31 % Norra tootmismahust, mis leiti olevat piisavalt tüüpiline.

| (14) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, paluti ühendusse importijatel vastavalt algatamisteate punkti 5 alapunkti a) alapunktile ii esitada nimetatud punktis määratletud teave importijate kohta. Valimi moodustamiseks esitatud küsimustele vastas ainult kolm ühendusse importijat. Koostööd tegevate importijate vähesuse tõttu otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole käesoleval juhul vajalik. |
| --- | --- |

(14)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, paluti ühendusse importijatel vastavalt algatamisteate punkti 5 alapunkti a) alapunktile ii esitada nimetatud punktis määratletud teave importijate kohta. Valimi moodustamiseks esitatud küsimustele vastas ainult kolm ühendusse importijat. Koostööd tegevate importijate vähesuse tõttu otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole käesoleval juhul vajalik.

| (15) | Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Sel eesmärgil kutsus komisjon kõiki teadaolevalt asjaga seotud isikuid ja kõiki teisi isikuid, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, osalema käesolevas uuringus ja vastama asjaomastele küsimustikele. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Sel eesmärgil kutsus komisjon kõiki teadaolevalt asjaga seotud isikuid ja kõiki teisi isikuid, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, osalema käesolevas uuringus ja vastama asjaomastele küsimustikele.

| (16) | Komisjon korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Norra tootjad







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norra |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisjon korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Norra tootjad

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norra

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norra |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norra

| — | Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norra |
| --- | --- |

—

Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norra

| — | Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norra |
| --- | --- |

—

Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norra

| — | Hyen Laks AS, Hyen, Norra |
| --- | --- |

—

Hyen Laks AS, Hyen, Norra

| b) | Norra seotud kaubandusettevõtjad







  — | Coast Seafood AS, Maloy, Norra |
| --- | --- | --- |

b)

Norra seotud kaubandusettevõtjad

—

Coast Seafood AS, Maloy, Norra

| — | Skaar Norway AS, Floro, Norra |
| --- | --- |

—

Skaar Norway AS, Floro, Norra

| (17) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(17)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

5.   Uurimisperiood

| (18) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 („läbivaatamise uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(18)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 („läbivaatamise uurimisperiood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (19) | Läbivaatamisele kuuluv toode (edaspidi „vaatlusalune toode”) on sama, mis esialgses uurimises, st Norrast pärit suur teraspea-lõhe (Oncorhynchus mykiss), mis on värske, jahutatud või külmutatud, terve kalana (koos pea ja lõpustega, roogitud, igaüks massiga üle 1,2 kg, või peata, lõpusteta, roogitud, igaüks massiga üle 1 kg) või fileena (iga tükk massiga üle 0,4 kg). |
| --- | --- |

(19)

Läbivaatamisele kuuluv toode (edaspidi „vaatlusalune toode”) on sama, mis esialgses uurimises, st Norrast pärit suur teraspea-lõhe (Oncorhynchus mykiss), mis on värske, jahutatud või külmutatud, terve kalana (koos pea ja lõpustega, roogitud, igaüks massiga üle 1,2 kg, või peata, lõpusteta, roogitud, igaüks massiga üle 1 kg) või fileena (iga tükk massiga üle 0,4 kg).

| (20) | Vaatlusalust toodet liigitatakse praegu CN-koodide 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 ja 0304 29 15 alla, mis vastavad toote erinevatele esitusviisidele (värske või jahutatud kala, värske või jahutatud filee, külmutatud kala ja külmutatud filee). |
| --- | --- |

(20)

Vaatlusalust toodet liigitatakse praegu CN-koodide 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 ja 0304 29 15 alla, mis vastavad toote erinevatele esitusviisidele (värske või jahutatud kala, värske või jahutatud filee, külmutatud kala ja külmutatud filee).

2.   Samasugune toode

| (21) | Nagu tuvastati esialgse uurimise ja kinnitati käesoleva uurimise käigus, on vaatlusalusel tootel ning Norra siseturul toodetaval ja müüdaval tootel sarnased füüsilised omadused ning sama kasutusala. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Arvestades, et käesolev läbivaatamine piirdus dumpingu uurimisega, ei tehtud mingeid järeldusi seoses ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul toodetava ja müüdava tootega. |
| --- | --- |

(21)

Nagu tuvastati esialgse uurimise ja kinnitati käesoleva uurimise käigus, on vaatlusalusel tootel ning Norra siseturul toodetaval ja müüdaval tootel sarnased füüsilised omadused ning sama kasutusala. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Arvestades, et käesolev läbivaatamine piirdus dumpingu uurimisega, ei tehtud mingeid järeldusi seoses ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul toodetava ja müüdava tootega.

C.   DUMPING

1.   Üldist

| (22) | Norra suure teraspea-lõhe tootjad müüsid vaatlusalust toodet ühendusse kas otse või seotud ja sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu. Tootjapoolse ekspordihinna arvutamisel võeti arvesse ainult Norras asuvate valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt otse või seotud ettevõtjate kaudu ühenduse turule suunatud eristatavat müügimahtu. |
| --- | --- |

(22)

Norra suure teraspea-lõhe tootjad müüsid vaatlusalust toodet ühendusse kas otse või seotud ja sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu. Tootjapoolse ekspordihinna arvutamisel võeti arvesse ainult Norras asuvate valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt otse või seotud ettevõtjate kaudu ühenduse turule suunatud eristatavat müügimahtu.

2.   Normaalväärtus

| (23) | Normaalväärtuse määramiseks tegi komisjon iga valimisse arvatud eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas vaatlusaluse toote kogu kodumaine müük on tüüpiline võrreldes tema kogu eksportmüügiga ühendusse. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 loeti kodumaine müük tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja kodumaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(23)

Normaalväärtuse määramiseks tegi komisjon iga valimisse arvatud eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas vaatlusaluse toote kogu kodumaine müük on tüüpiline võrreldes tema kogu eksportmüügiga ühendusse. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 loeti kodumaine müük tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja kodumaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

| (24) | Kodumaise müügi tüüpilisuse määramisel ei võetud arvesse läbivaatamise uurimisperioodil Norras asuvatele sõltumatutele kaubandusettevõtjatele suunatud müüki, sest selle lõppsihtkohta ei olnud võimalik kindlaks teha. Uurimine näitas, et kõnealune müük oli valdavalt ette nähtud eksportimiseks kolmandate riikide turgudele, mitte aga kodumaiseks tarbimiseks. |
| --- | --- |

(24)

Kodumaise müügi tüüpilisuse määramisel ei võetud arvesse läbivaatamise uurimisperioodil Norras asuvatele sõltumatutele kaubandusettevõtjatele suunatud müüki, sest selle lõppsihtkohta ei olnud võimalik kindlaks teha. Uurimine näitas, et kõnealune müük oli valdavalt ette nähtud eksportimiseks kolmandate riikide turgudele, mitte aga kodumaiseks tarbimiseks.

| (25) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need üldiselt tüüpilise kodumaise müügiga tegelevate ettevõtjate omal maal müüdud tooteliigid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(25)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need üldiselt tüüpilise kodumaise müügiga tegelevate ettevõtjate omal maal müüdud tooteliigid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (26) | Tooteliigi kodumaine müük loeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi kodumaise müügi kogumaht moodustas läbivaatamise uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(26)

Tooteliigi kodumaine müük loeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi kodumaise müügi kogumaht moodustas läbivaatamise uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (27) | Samuti uuriti, kas vaatlusaluse toote iga tooteliigi kodumaist müüki, mis oli piisavalt tüüpiline, saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, selgitades välja, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas läbivaatamise uurimisperioodil tulutoov kodumaine müük sõltumatutele tarbijatele. |
| --- | --- |

(27)

Samuti uuriti, kas vaatlusaluse toote iga tooteliigi kodumaist müüki, mis oli piisavalt tüüpiline, saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, selgitades välja, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas läbivaatamise uurimisperioodil tulutoov kodumaine müük sõltumatutele tarbijatele.

| (28) | Kui toodangu arvestusliku maksumusega võrduva või seda ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % sellise tooteliigi müügi kogumahust ja sellise tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul kodumaisel hinnal. See hind arvutati läbivaatamise uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi kodumaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(28)

Kui toodangu arvestusliku maksumusega võrduva või seda ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % sellise tooteliigi müügi kogumahust ja sellise tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul kodumaisel hinnal. See hind arvutati läbivaatamise uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi kodumaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

| (29) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul kodumaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(29)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul kodumaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust.

| (30) | Kui mõne tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et selle konkreetse liigi kodumaine hind ei ole normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv alus. |
| --- | --- |

(30)

Kui mõne tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et selle konkreetse liigi kodumaine hind ei ole normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv alus.

| (31) | Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi kodumaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit. |
| --- | --- |

(31)

Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi kodumaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit.

| (32) | Selleks uuriti kõigepealt, kas normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata teiste Norra tootjate kodumaiste hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. Arvestades, et käesoleval juhul oli valimisse kaasatud kontsernide äriühingute struktuur väga keerukas ja üksteisest erinev, mis väga suure tõenäosusega mõjutas ka eksportivate tootjate müügihindu kodumaisel turul, siis leiti, et teiste tootjate müügihindu ei saa käesoleval juhul kasutada, sest see ei annaks iga tootja oma andmete kasutamisega võrreldes usaldusväärsemaid tulemusi. Seetõttu arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 välja järgmiselt. |
| --- | --- |

(32)

Selleks uuriti kõigepealt, kas normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata teiste Norra tootjate kodumaiste hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. Arvestades, et käesoleval juhul oli valimisse kaasatud kontsernide äriühingute struktuur väga keerukas ja üksteisest erinev, mis väga suure tõenäosusega mõjutas ka eksportivate tootjate müügihindu kodumaisel turul, siis leiti, et teiste tootjate müügihindu ei saa käesoleval juhul kasutada, sest see ei annaks iga tootja oma andmete kasutamisega võrreldes usaldusväärsemaid tulemusi. Seetõttu arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 välja järgmiselt.

| (33) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksportiva tootja eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(33)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksportiva tootja eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal.

| (34) | Kõikidel juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja kodumaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(34)

Kõikidel juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja kodumaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (35) | Üks kolmest asjaomasest eksportivast tootjast, kelle puhul tuli arvestuslik nominaalväärtus välja arvutada, ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes. Seega ei olnud artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus kirjeldatud meetodit antud juhul võimalik kasutada. |
| --- | --- |

(35)

Üks kolmest asjaomasest eksportivast tootjast, kelle puhul tuli arvestuslik nominaalväärtus välja arvutada, ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes. Seega ei olnud artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus kirjeldatud meetodit antud juhul võimalik kasutada.

| (36) | Arvestades, et teised eksportivad tootjad olid tavapärase kaubandustegevuse raames kodumaisel turul tüüpilistes kogustes müünud, siis määrati selle eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile a), võttes aluseks teiste uurimisaluste eksportijate või tootjate puhul kindlaksmääratud tegelikud kaalutud keskmised summad seoses samasuguse toote valmistamise ja müügiga päritoluriigi siseturul. |
| --- | --- |

(36)

Arvestades, et teised eksportivad tootjad olid tavapärase kaubandustegevuse raames kodumaisel turul tüüpilistes kogustes müünud, siis määrati selle eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile a), võttes aluseks teiste uurimisaluste eksportijate või tootjate puhul kindlaksmääratud tegelikud kaalutud keskmised summad seoses samasuguse toote valmistamise ja müügiga päritoluriigi siseturul.

3.   Ekspordihind

| (37) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusaluseid tooteid eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele, tehti ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(37)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusaluseid tooteid eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele, tehti ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (38) | Kui eksportmüük toimus seotud importijate kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted müüdi esimest korda edasi sõltumatule ostjale ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud vastavalt kõikidele impordi ja müügi vahelisel ajal tekkinud kuludele, ning arvestades mõistlikke müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumimarginaali. Selleks kasutati seotud importijate tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid läbivaatamise uurimisperioodil. Olemasoleva teabe põhjal ning muu usaldusväärsema teabe puudumisel otsustati, et kõnealuse sektori importija mõistlik kasumimarginaal on 2 %. |
| --- | --- |

(38)

Kui eksportmüük toimus seotud importijate kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted müüdi esimest korda edasi sõltumatule ostjale ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud vastavalt kõikidele impordi ja müügi vahelisel ajal tekkinud kuludele, ning arvestades mõistlikke müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumimarginaali. Selleks kasutati seotud importijate tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid läbivaatamise uurimisperioodil. Olemasoleva teabe põhjal ning muu usaldusväärsema teabe puudumisel otsustati, et kõnealuse sektori importija mõistlik kasumimarginaal on 2 %.

| (39) | Nagu eespool põhjenduses 24 on märgitud, ei olnud sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu toimunud müügi puhul võimalik kindlaks teha eksporditud toote lõppsihtkohta. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas toode müüdi ühenduse kliendile või muusse kolmandasse riiki, mistõttu otsustati müüki sõltumatutele kaubandusettevõtjatele mitte arvesse võtta. |
| --- | --- |

(39)

Nagu eespool põhjenduses 24 on märgitud, ei olnud sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu toimunud müügi puhul võimalik kindlaks teha eksporditud toote lõppsihtkohta. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas toode müüdi ühenduse kliendile või muusse kolmandasse riiki, mistõttu otsustati müüki sõltumatutele kaubandusettevõtjatele mitte arvesse võtta.

4.   Võrdlus

| (40) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi kasvandusehindade alusel. |
| --- | --- |

(40)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi kasvandusehindade alusel.

| (41) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimisega nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Selle põhjal võeti arvesse alla- ja mahahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis-, panga- ja krediidikulude ning imporditollimaksude erinevusi. |
| --- | --- |

(41)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimisega nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Selle põhjal võeti arvesse alla- ja mahahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis-, panga- ja krediidikulude ning imporditollimaksude erinevusi.

5.   Dumpingumarginaalid

5.1.   Valimisse kaasatud ettevõtjad

| (42) | Valimisse võetud eksportivate tootjate jaoks arvutati välja individuaalne dumpingumarginaal. Nende ettevõtjate puhul võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusalusele tootele vastava tooteliigi kaalutud keskmist ekspordihinda, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(42)

Valimisse võetud eksportivate tootjate jaoks arvutati välja individuaalne dumpingumarginaal. Nende ettevõtjate puhul võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusalusele tootele vastava tooteliigi kaalutud keskmist ekspordihinda, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

| (43) | Eespool kirjeldatule tuginedes on valimisse võetud ettevõtjate dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana vabast CIF-netohinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised:






  Marine Harvest AS | –12,1 % |
| --- | --- | --- |
| Hallvard Leroy AS | –3,3 % |
| Sjotroll Havbruk AS | 0,6 % |

(43)

Eespool kirjeldatule tuginedes on valimisse võetud ettevõtjate dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana vabast CIF-netohinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised:

Marine Harvest AS

–12,1 %

Hallvard Leroy AS

–3,3 %

Sjotroll Havbruk AS

0,6 %

5.2.   Üleriigiline dumpingumarginaal

| (44) | Arvestades, et kõikide valimisse võetud ettevõtjate puhul leiti dumpingumarginaal olevat väga väike ning käesoleva uurimise raames tehti väga tihedat koostööd, siis leiti ka üleriigiline dumpingumarginaal olevat väga väike. |
| --- | --- |

(44)

Arvestades, et kõikide valimisse võetud ettevõtjate puhul leiti dumpingumarginaal olevat väga väike ning käesoleva uurimise raames tehti väga tihedat koostööd, siis leiti ka üleriigiline dumpingumarginaal olevat väga väike.

D.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

1.   Üldist

| (45) | Lisaks uuriti vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, kas läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud asjaolud, st eespool nimetatud dumpingumarginaalid, on püsiva iseloomuga. Sellega seoses uuriti eelkõige järgmisi aspekte: i) normaalväärtuse tõenäoline areng, ii) Norra tootmismahu muutumine ja iii) suure teraspea-lõhe tarbimise areng ühenduse turul, iv) kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindade ja mahtude muutumine ning v) ühenduse turule suunatud ekspordi hindade ja mahtude areng. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks uuriti vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, kas läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud asjaolud, st eespool nimetatud dumpingumarginaalid, on püsiva iseloomuga. Sellega seoses uuriti eelkõige järgmisi aspekte: i) normaalväärtuse tõenäoline areng, ii) Norra tootmismahu muutumine ja iii) suure teraspea-lõhe tarbimise areng ühenduse turul, iv) kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindade ja mahtude muutumine ning v) ühenduse turule suunatud ekspordi hindade ja mahtude areng.

2.   Normaalväärtuse areng

| (46) | Et selgitada välja normaalväärtuse areng ning et läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud normaalväärtused tuli välja arvutada suurima ekspordimahuga ELi eksportiva tootja tootmiskulude alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6, leiti olevat sobiv uurida siseturuhindade asemel Norra tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(46)

Et selgitada välja normaalväärtuse areng ning et läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud normaalväärtused tuli välja arvutada suurima ekspordimahuga ELi eksportiva tootja tootmiskulude alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6, leiti olevat sobiv uurida siseturuhindade asemel Norra tootmiskulusid.

| (47) | Sellega seoses uuriti mitmeid ühiku tootmiskulusid mõjutavaid tegureid, sealhulgas sööda maksumus, noorlõhe maksumus ning Norra lõhetööstuses toimuva konsolideerumisprotsessi mõju. Uurimine näitas esiteks, et kaks peamist kulukomponenti – sööda maksumus ja noorlõhe maksumus, mis moodustavad kogukuludest üle 60 % – on pärast esialgset uurimist muutunud ning pärast läbivaatamise uurimisperioodi stabiliseerunud. Ei leitud viiteid, et need lähitulevikus olulisel määral muutuksid. Seda kinnitasid uurimise käigus kontrollitud 2008. aasta esimese kvartali sööda hinnakirjad. Teiseks vähendas kulusid ka tootmisharu koondumisest tulenenud maastaabisääst. Seetõttu on tootmise kogukulud algse uurimise ja läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal vähenenud umbes 12 % võrra. Võib eeldada, et üldkulud stabiliseeruvad läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud tasemetel. |
| --- | --- |

(47)

Sellega seoses uuriti mitmeid ühiku tootmiskulusid mõjutavaid tegureid, sealhulgas sööda maksumus, noorlõhe maksumus ning Norra lõhetööstuses toimuva konsolideerumisprotsessi mõju. Uurimine näitas esiteks, et kaks peamist kulukomponenti – sööda maksumus ja noorlõhe maksumus, mis moodustavad kogukuludest üle 60 % – on pärast esialgset uurimist muutunud ning pärast läbivaatamise uurimisperioodi stabiliseerunud. Ei leitud viiteid, et need lähitulevikus olulisel määral muutuksid. Seda kinnitasid uurimise käigus kontrollitud 2008. aasta esimese kvartali sööda hinnakirjad. Teiseks vähendas kulusid ka tootmisharu koondumisest tulenenud maastaabisääst. Seetõttu on tootmise kogukulud algse uurimise ja läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal vähenenud umbes 12 % võrra. Võib eeldada, et üldkulud stabiliseeruvad läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud tasemetel.

| (48) | Arvestades, et kõikide läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud normaalväärtuste aluseks ei olnud arvutused, siis uuriti, kas on tõenäoline, et siseturuhinnad jäävad läbivaatamise uurimisperioodi tasemele. Ei leitud andmeid Norra siseturuhindade kohta pärast läbivaatamise uurimisperioodi. Kuigi avalikult kättesaadavad statistilised andmed viimaste aastate hinnamuudatuste kohta näitasid, et Norra siseturuhinnad ja ühendusse eksportimise hinnad on olnud sarnasel tasemel ning üldjuhul sarnase suundumusega, ei saanud selle alusel sisulisi järeldusi teha. Seetõttu oli raske ennustada, kuidas siseturuhinnad tulevikus tegelikult arenevad, kuid võis järeldada, et need on ühendusse eksportimise hindadega sarnase suundumusega. |
| --- | --- |

(48)

Arvestades, et kõikide läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud normaalväärtuste aluseks ei olnud arvutused, siis uuriti, kas on tõenäoline, et siseturuhinnad jäävad läbivaatamise uurimisperioodi tasemele. Ei leitud andmeid Norra siseturuhindade kohta pärast läbivaatamise uurimisperioodi. Kuigi avalikult kättesaadavad statistilised andmed viimaste aastate hinnamuudatuste kohta näitasid, et Norra siseturuhinnad ja ühendusse eksportimise hinnad on olnud sarnasel tasemel ning üldjuhul sarnase suundumusega, ei saanud selle alusel sisulisi järeldusi teha. Seetõttu oli raske ennustada, kuidas siseturuhinnad tulevikus tegelikult arenevad, kuid võis järeldada, et need on ühendusse eksportimise hindadega sarnase suundumusega.

| (49) | Ülaltoodut arvesse võttes leitakse kokkuvõttes, et tootmiskuludel põhineva normaalväärtuse olulist kasvu ei ole tulevikus ette näha. Samas ei andnud siseturuhindadel põhinev normaalväärtuse analüüs selget pilti tuleviku arengutest. Seetõttu – kuigi kindlat üldjäreldust ei saanud teha – võib arvata, et normaalväärtuse olulist kasvu ei ole lähitulevikus ette näha. |
| --- | --- |

(49)

Ülaltoodut arvesse võttes leitakse kokkuvõttes, et tootmiskuludel põhineva normaalväärtuse olulist kasvu ei ole tulevikus ette näha. Samas ei andnud siseturuhindadel põhinev normaalväärtuse analüüs selget pilti tuleviku arengutest. Seetõttu – kuigi kindlat üldjäreldust ei saanud teha – võib arvata, et normaalväärtuse olulist kasvu ei ole lähitulevikus ette näha.

| (50) | Pärast teavitamist väitis ühenduse tootmisharu, et sööda ja noorlõhe hindade osas tehtavad järeldused oleksid ebaõiged. Ühenduse tootmisharu väitis, et Soomes tõusis sööda hind ajavahemikul 2001–2008 36 % võrra ning Norras pidi hinnamuutuste suundumus olema sama. Ühenduse tootmisharu väitis ka, et söödakomponentide hinna järsk tõus läbivaatamise uurimisperioodil ja pärast seda viitab Norra suure teraspea-lõhe tootmiskulude kasvule. |
| --- | --- |

(50)

Pärast teavitamist väitis ühenduse tootmisharu, et sööda ja noorlõhe hindade osas tehtavad järeldused oleksid ebaõiged. Ühenduse tootmisharu väitis, et Soomes tõusis sööda hind ajavahemikul 2001–2008 36 % võrra ning Norras pidi hinnamuutuste suundumus olema sama. Ühenduse tootmisharu väitis ka, et söödakomponentide hinna järsk tõus läbivaatamise uurimisperioodil ja pärast seda viitab Norra suure teraspea-lõhe tootmiskulude kasvule.

| (51) | Arvestades, et puudusid avalikud ja kontrollitavad andmed Soome söödahinda käsitlevate väidete kohta, tuli need tagasi lükata. Ei saa väita, et söödakomponentide hind ei oleks tõusnud. Arvestades aga, et eri söödakomponendid on asendatavad, saab kõrgema hinnaga komponendid üldjuhul asendada madalama hinnaga komponentidega ning võib eeldada, et isegi kui teatavate söödakomponentide maksumus suurenes, ei olnud sellel otsest lineaarset mõju sööda maksumusele tervikuna (ja sellest tulenevalt tootmise kogukuludele), st sööda kogumaksumus suureneb oluliselt aeglasemalt, kui üldse. |
| --- | --- |

(51)

Arvestades, et puudusid avalikud ja kontrollitavad andmed Soome söödahinda käsitlevate väidete kohta, tuli need tagasi lükata. Ei saa väita, et söödakomponentide hind ei oleks tõusnud. Arvestades aga, et eri söödakomponendid on asendatavad, saab kõrgema hinnaga komponendid üldjuhul asendada madalama hinnaga komponentidega ning võib eeldada, et isegi kui teatavate söödakomponentide maksumus suurenes, ei olnud sellel otsest lineaarset mõju sööda maksumusele tervikuna (ja sellest tulenevalt tootmise kogukuludele), st sööda kogumaksumus suureneb oluliselt aeglasemalt, kui üldse.

| (52) | Ühenduse tootmisharu väitis ka, et Norra statistika kohaselt tõusis ajavahemikul 2003–2006 noorlõhe ühikuhind 15,7 % võrra. Pikemat perioodi vaadeldes aga ilmnes samadest statistilistest andmetest, et noorlõhe hind on viimase kümne aasta jooksul kõikunud ega ole kokkuvõttes olulisel määral tõusnud. Lisaks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu esitatud kõrgema noorlõhe hinna puhul ei esitatud noorlõhe keskmist kaalu, kuid ilma selleta ei saa neid kulusid sisuliselt hinnata. Eeltoodut silmas pidades jäeti ühenduse tootmisharu väited sööda ja noorlõhe maksumuse kohta arvesse võtmata, mistõttu kinnitatakse põhjenduses 49 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(52)

Ühenduse tootmisharu väitis ka, et Norra statistika kohaselt tõusis ajavahemikul 2003–2006 noorlõhe ühikuhind 15,7 % võrra. Pikemat perioodi vaadeldes aga ilmnes samadest statistilistest andmetest, et noorlõhe hind on viimase kümne aasta jooksul kõikunud ega ole kokkuvõttes olulisel määral tõusnud. Lisaks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu esitatud kõrgema noorlõhe hinna puhul ei esitatud noorlõhe keskmist kaalu, kuid ilma selleta ei saa neid kulusid sisuliselt hinnata. Eeltoodut silmas pidades jäeti ühenduse tootmisharu väited sööda ja noorlõhe maksumuse kohta arvesse võtmata, mistõttu kinnitatakse põhjenduses 49 esitatud järeldused.

3.   Norra tootmismahtude areng

| (53) | Vastupidiselt Norra huvitatud isikute väidetele näitas uurimine, et Norra vaatlusaluse toote tootmismaht lähitulevikus tõenäoliselt kasvab. Ehkki näib, et kaks suuremat vaatlusaluse toote Norra tootjat on tõepoolest otsustanud vaatlusaluse toote tootmise lõpetada, näitas uurimine ka, et teised suure teraspea-lõhe ja hariliku lõhe tootjad kavatsevad lõhetootmise lõpetada ja keskenduda suure teraspea-lõhe tootmisele. |
| --- | --- |

(53)

Vastupidiselt Norra huvitatud isikute väidetele näitas uurimine, et Norra vaatlusaluse toote tootmismaht lähitulevikus tõenäoliselt kasvab. Ehkki näib, et kaks suuremat vaatlusaluse toote Norra tootjat on tõepoolest otsustanud vaatlusaluse toote tootmise lõpetada, näitas uurimine ka, et teised suure teraspea-lõhe ja hariliku lõhe tootjad kavatsevad lõhetootmise lõpetada ja keskenduda suure teraspea-lõhe tootmisele.

| (54) | Norra valitsuse tootmisload käesoleva uurimise vaatlusaluse toote (suure teraspea-lõhe) ja hariliku lõhe tootmiseks piiravad nende kahe toote tootmismahte. Kuigi enne 2009. aastat ei ole kavas uusi lube välja anda, võivad konkreetsed tootjad otsustada sama loa piires asendada hariliku lõhe tootmise suure teraspea-lõhe tootmisega (ja vastupidi). Hariliku lõhe ja suure teraspea-lõhe suhtelist tootmismahtu silmas pidades (igast loast keskmiselt 90 % kasutatakse lõhe tootmiseks ja üksnes 10 % suure teraspea-lõhe tootmiseks) oleks hariliku lõhe asendamisel suure teraspea-lõhega suurem mõju, kui vastupidisel asendamisel. |
| --- | --- |

(54)

Norra valitsuse tootmisload käesoleva uurimise vaatlusaluse toote (suure teraspea-lõhe) ja hariliku lõhe tootmiseks piiravad nende kahe toote tootmismahte. Kuigi enne 2009. aastat ei ole kavas uusi lube välja anda, võivad konkreetsed tootjad otsustada sama loa piires asendada hariliku lõhe tootmise suure teraspea-lõhe tootmisega (ja vastupidi). Hariliku lõhe ja suure teraspea-lõhe suhtelist tootmismahtu silmas pidades (igast loast keskmiselt 90 % kasutatakse lõhe tootmiseks ja üksnes 10 % suure teraspea-lõhe tootmiseks) oleks hariliku lõhe asendamisel suure teraspea-lõhega suurem mõju, kui vastupidisel asendamisel.

| (55) | Norra huvitatud isikud väitsid, et suure teraspea-lõhe ja hariliku lõhe bioloogiliste erinevuste tõttu (nt saagi sagedus, noorlõhe lühem kasvatusaeg), mis muudavad hariliku lõhe tootmise tõhusamaks ja seega ka tulusamaks, lähevad suured suure teraspea-lõhe tootjad üha enam üle hariliku lõhe tootmisele. Seda väidet ei kinnitanud aga ükski tõend ning lisaks ei võtnud see arvesse asjaolu, et kuigi kõnealused hariliku lõhe ja suure teraspea-lõhe bioloogilised erinevused on alati olemas olnud, on suurt teraspea-lõhet Norras edukalt toodetud paljude aastate jooksul. Ei selgitatud, milliste asjaolude muutumine suurendaks varasema ajaga võrreldes tõenäosust, et tootmisstrateegia muutub. Samuti oli see vastuolus Norra suure teraspea-lõhe tootjate ootustega, et tarbimine kogu maailmas kasvab (vt põhjendust 63). Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(55)

Norra huvitatud isikud väitsid, et suure teraspea-lõhe ja hariliku lõhe bioloogiliste erinevuste tõttu (nt saagi sagedus, noorlõhe lühem kasvatusaeg), mis muudavad hariliku lõhe tootmise tõhusamaks ja seega ka tulusamaks, lähevad suured suure teraspea-lõhe tootjad üha enam üle hariliku lõhe tootmisele. Seda väidet ei kinnitanud aga ükski tõend ning lisaks ei võtnud see arvesse asjaolu, et kuigi kõnealused hariliku lõhe ja suure teraspea-lõhe bioloogilised erinevused on alati olemas olnud, on suurt teraspea-lõhet Norras edukalt toodetud paljude aastate jooksul. Ei selgitatud, milliste asjaolude muutumine suurendaks varasema ajaga võrreldes tõenäosust, et tootmisstrateegia muutub. Samuti oli see vastuolus Norra suure teraspea-lõhe tootjate ootustega, et tarbimine kogu maailmas kasvab (vt põhjendust 63). Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (56) | Lisaks näitavad avalikult kättesaadavad statistilised andmed, et vaatlusaluse toote tootmiseks kasvatatud noorlõhe arv kasvas 2008. aastal märkimisväärselt, st 2007. aastaga võrreldes vähemalt 20 % võrra. Tootmise kasvu suundumust kinnitavad ka muud statistilised andmed (SSB – Norra statistikaamet), mille kohaselt ajavahemikul 2003–2006 kasvas märkimisväärselt suure teraspea-lõhe noorkalade toodang (+ 42 %) ja müük (+ 53 %). |
| --- | --- |

(56)

Lisaks näitavad avalikult kättesaadavad statistilised andmed, et vaatlusaluse toote tootmiseks kasvatatud noorlõhe arv kasvas 2008. aastal märkimisväärselt, st 2007. aastaga võrreldes vähemalt 20 % võrra. Tootmise kasvu suundumust kinnitavad ka muud statistilised andmed (SSB – Norra statistikaamet), mille kohaselt ajavahemikul 2003–2006 kasvas märkimisväärselt suure teraspea-lõhe noorkalade toodang (+ 42 %) ja müük (+ 53 %).

| (57) | Lisaks sellele olid mittetäielikud ning hinnangutepõhised Norra huvitatud isikute esitatud tõendid nende väidetele, et biomassi tase ja kalamarja toodang on vähenenud ja seetõttu tulevikus toodang väheneb. Seepärast ei loeta neid väiteid põhjendatuks. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks sellele olid mittetäielikud ning hinnangutepõhised Norra huvitatud isikute esitatud tõendid nende väidetele, et biomassi tase ja kalamarja toodang on vähenenud ja seetõttu tulevikus toodang väheneb. Seepärast ei loeta neid väiteid põhjendatuks.

| (58) | Eeltoodut arvesse võttes tuli seega tagasi lükata Norra huvitatud isikute väide, et Norra üldised tootmismahud tulevikus vähenevad. |
| --- | --- |

(58)

Eeltoodut arvesse võttes tuli seega tagasi lükata Norra huvitatud isikute väide, et Norra üldised tootmismahud tulevikus vähenevad.

| (59) | Ühenduse tootmisharu väitis, et pärast tõenäolist uute tootmislubade väljaandmist 2009. aastal kasvab Norra tootmine arvatavalt veelgi. Nagu põhjenduses 54 mainiti, ei oodata uute tootmislubade väljaandmist enne 2009. aastat. Sellega seoses võeti arvesse, et isegi kui 2009. aastal peaks uusi lube välja antama, on täiendavate lubade arv ning seega ka täiendav tootmismaht seni teadmata. Lisaks hõlmavad load nii hariliku lõhe kui ka teraspea-lõhe tootmist ning praegusel etapil ei ole võimalik piisavalt täpselt prognoosida, kui palju igast loast kasutatakse hariliku ja kui palju teraspea-lõhe tootmiseks. Lõpetuseks tuleb märkida, et isegi kui uusi lube peaks välja antama, ei too see kaasa tootmismahu vahetut kasvu, sest tootmistsüklid on suhteliselt pikad. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(59)

Ühenduse tootmisharu väitis, et pärast tõenäolist uute tootmislubade väljaandmist 2009. aastal kasvab Norra tootmine arvatavalt veelgi. Nagu põhjenduses 54 mainiti, ei oodata uute tootmislubade väljaandmist enne 2009. aastat. Sellega seoses võeti arvesse, et isegi kui 2009. aastal peaks uusi lube välja antama, on täiendavate lubade arv ning seega ka täiendav tootmismaht seni teadmata. Lisaks hõlmavad load nii hariliku lõhe kui ka teraspea-lõhe tootmist ning praegusel etapil ei ole võimalik piisavalt täpselt prognoosida, kui palju igast loast kasutatakse hariliku ja kui palju teraspea-lõhe tootmiseks. Lõpetuseks tuleb märkida, et isegi kui uusi lube peaks välja antama, ei too see kaasa tootmismahu vahetut kasvu, sest tootmistsüklid on suhteliselt pikad. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.

| (60) | Norra mereandide tootjate liit ja ühendus väitsid, et teraspea-lõhe tootmismaht ei ole suurenenud ning ei suurene ka tulevikus, sest biomassi kogumaht ja kalade arv oli 2008. aasta aprillis oluliselt väiksem kui 2007. aasta aprillis. Neid väiteid ei olnud aga võimalik kontrollida, mistõttu tuli need tagasi lükata. |
| --- | --- |

(60)

Norra mereandide tootjate liit ja ühendus väitsid, et teraspea-lõhe tootmismaht ei ole suurenenud ning ei suurene ka tulevikus, sest biomassi kogumaht ja kalade arv oli 2008. aasta aprillis oluliselt väiksem kui 2007. aasta aprillis. Neid väiteid ei olnud aga võimalik kontrollida, mistõttu tuli need tagasi lükata.

| (61) | Ülaltoodut arvesse võttes leitakse kokkuvõtteks, et Norra suure teraspea-lõhe tootmismaht lähitulevikus kasvab. |
| --- | --- |

(61)

Ülaltoodut arvesse võttes leitakse kokkuvõtteks, et Norra suure teraspea-lõhe tootmismaht lähitulevikus kasvab.

4.   Ühenduse tarbimise areng

| (62) | Tuleb märkida, et käesolev uurimine keskendus dumpingule ning täpsed andmed ühenduse tootmisharu suure teraspea-lõhe toodangu ja müügi kohta ei olnud seetõttu kättesaadavad. |
| --- | --- |

(62)

Tuleb märkida, et käesolev uurimine keskendus dumpingule ning täpsed andmed ühenduse tootmisharu suure teraspea-lõhe toodangu ja müügi kohta ei olnud seetõttu kättesaadavad.

| (63) | Mitu allikat kinnitas aga, et ülemaailmne nõudlus kalatoodete, sealhulgas suure teraspea-lõhe järgi suureneb tulevikus arvatavalt 5 % võrra aastas. See kasvutrend peaks valitsema ka ühenduses, ehkki ühenduse nõudlus ei kata tulevikus tõenäoliselt Norra suure teraspea-lõhe tootmismahtude kogu juurdekasvu. |
| --- | --- |

(63)

Mitu allikat kinnitas aga, et ülemaailmne nõudlus kalatoodete, sealhulgas suure teraspea-lõhe järgi suureneb tulevikus arvatavalt 5 % võrra aastas. See kasvutrend peaks valitsema ka ühenduses, ehkki ühenduse nõudlus ei kata tulevikus tõenäoliselt Norra suure teraspea-lõhe tootmismahtude kogu juurdekasvu.

| (64) | Pärast teavitamist esitas Soome kalakasvatajate ühendus eeltoodud järelduse osas vastuväite, märkides, et isegi ülemaailmse kalanõudluse kasvu korral ei suureneks ühenduse nõudlus Norra suure teraspea-lõhe järgi. Soome kalakasvatajate ühendus väitis, et võimalik nõudluse kasv tuleks uute ja eksootiliste kalaliikide, mitte teraspea-lõhe arvelt. Tuleb lisada, et nagu põhjenduses 63 märgitakse, osutasid mitmed allikad suure teraspea-lõhe tarbimise kasvule ning sama kinnitasid ka mitme teise liikmesriigi ning Norra kasvatajaid esindavad huvitatud isikud. Arvestades, et Soome kalakasvatajate ühendus oma väidete kinnituseks andmeid ega tõendeid ei esitanud, tuli need tagasi lükata. |
| --- | --- |

(64)

Pärast teavitamist esitas Soome kalakasvatajate ühendus eeltoodud järelduse osas vastuväite, märkides, et isegi ülemaailmse kalanõudluse kasvu korral ei suureneks ühenduse nõudlus Norra suure teraspea-lõhe järgi. Soome kalakasvatajate ühendus väitis, et võimalik nõudluse kasv tuleks uute ja eksootiliste kalaliikide, mitte teraspea-lõhe arvelt. Tuleb lisada, et nagu põhjenduses 63 märgitakse, osutasid mitmed allikad suure teraspea-lõhe tarbimise kasvule ning sama kinnitasid ka mitme teise liikmesriigi ning Norra kasvatajaid esindavad huvitatud isikud. Arvestades, et Soome kalakasvatajate ühendus oma väidete kinnituseks andmeid ega tõendeid ei esitanud, tuli need tagasi lükata.

5.   Ekspordihindade ja mahtude areng kolmandate riikide osas

| (65) | Uurimine näitas, et Norra peamised eksporditurud on Venemaa ja vähemal määral ka Jaapan, kuhu oli suunatud kokku 57 % Norra suure teraspea-lõhe ekspordist, samas kui ühenduse turule oli 2007. aastal suunatud üksnes 13 % Norra ekspordist. Lisaks oli umbes 14 % Norra suure teraspea-lõhe koguekspordist kõnealusel aastal suunatud Ukrainasse ja Taiwani. |
| --- | --- |

(65)

Uurimine näitas, et Norra peamised eksporditurud on Venemaa ja vähemal määral ka Jaapan, kuhu oli suunatud kokku 57 % Norra suure teraspea-lõhe ekspordist, samas kui ühenduse turule oli 2007. aastal suunatud üksnes 13 % Norra ekspordist. Lisaks oli umbes 14 % Norra suure teraspea-lõhe koguekspordist kõnealusel aastal suunatud Ukrainasse ja Taiwani.

| (66) | Norra eksport konkureerib maailmaturul Tšiili ekspordiga; Tšiili on maailma suurim kaupleja ning tema tootmis- ja ekspordimahud ületavad Norra omi. |
| --- | --- |

(66)

Norra eksport konkureerib maailmaturul Tšiili ekspordiga; Tšiili on maailma suurim kaupleja ning tema tootmis- ja ekspordimahud ületavad Norra omi.

| (67) | Nõudluse kasvust tulenevalt on viimastel aastatel aga märkimisväärselt suurenenud ka Norra eksport Venemaale ja Ukrainasse, kasvades 8 600 tonnilt 2002. aastal 31 500 tonnini 2007. aastal. Seda suundumust kinnitab viimase aja statistika, mille kohaselt eksporditakse Venemaale oluliselt rohkem Tšiili ja Norra suurt teraspea-lõhet. |
| --- | --- |

(67)

Nõudluse kasvust tulenevalt on viimastel aastatel aga märkimisväärselt suurenenud ka Norra eksport Venemaale ja Ukrainasse, kasvades 8 600 tonnilt 2002. aastal 31 500 tonnini 2007. aastal. Seda suundumust kinnitab viimase aja statistika, mille kohaselt eksporditakse Venemaale oluliselt rohkem Tšiili ja Norra suurt teraspea-lõhet.

| (68) | Nagu põhjenduses 65 märgitakse, näitas uurimine, et Venemaa on kujunenud Norra tootjate peamiseks ekspordituruks. Lisaks Venemaale suunatud ekspordimahu olulisele kasvule võis 2007. aastal täheldada ka külmutatud teraspea-lõhe müügi asendumist värske teraspea-lõhega. See üleminek näitab Norra tootjate soovi rahuldada värskeid tooteid eelistavate Venemaa klientide vajadusi, näidates seega Norra eksportivate tootjate suurt huvi Venemaa kiiresti kasvava turu vastu. |
| --- | --- |

(68)

Nagu põhjenduses 65 märgitakse, näitas uurimine, et Venemaa on kujunenud Norra tootjate peamiseks ekspordituruks. Lisaks Venemaale suunatud ekspordimahu olulisele kasvule võis 2007. aastal täheldada ka külmutatud teraspea-lõhe müügi asendumist värske teraspea-lõhega. See üleminek näitab Norra tootjate soovi rahuldada värskeid tooteid eelistavate Venemaa klientide vajadusi, näidates seega Norra eksportivate tootjate suurt huvi Venemaa kiiresti kasvava turu vastu.

| (69) | Norra eksport Jaapanisse oli aastatel 2006–2007 langustrendis, vähenedes 39 % võrra, 10 877 tonnilt 6 661 tonnile. Nagu ka Venemaal, konkureerib Norra import Jaapani turul Tšiili impordiga. Tšiili suutis oma Jaapanisse suunduva ekspordi mahtu märkimisväärselt suurendada. Põhjalikumate järelduste tegemiseks tuleks aga vaadelda pikemat perioodi. Komisjoni talituste käsutuses olevate andmete alusel ei olnud võimalik selliseid järeldusi teha. |
| --- | --- |

(69)

Norra eksport Jaapanisse oli aastatel 2006–2007 langustrendis, vähenedes 39 % võrra, 10 877 tonnilt 6 661 tonnile. Nagu ka Venemaal, konkureerib Norra import Jaapani turul Tšiili impordiga. Tšiili suutis oma Jaapanisse suunduva ekspordi mahtu märkimisväärselt suurendada. Põhjalikumate järelduste tegemiseks tuleks aga vaadelda pikemat perioodi. Komisjoni talituste käsutuses olevate andmete alusel ei olnud võimalik selliseid järeldusi teha.

| (70) | Leiti, et läbivaatamise uurimisperioodil olid Norra ekspordihinnad kolmandate riikide turgudel kõrgemad kui ühenduse turul (keskmiselt 8,6 % võrra). Statistilised andmed läbivaatamise uurimisperioodi järgse aja kohta näitasid aga hindade langustrendi ka Norra tavapärastel eksporditurgudel. Keskmised ekspordihinnad Norrast Venemaale eksportimisel kõikusid 2006. ja 2007. aastal vahemikus 34,70 Norra krooni kilogrammi kohta kuni 24,22 Norra krooni kilogrammi kohta, mis suuresti tulenes külmutatud teraspea-lõhelt odavamale värskele teraspea-lõhele üleminekust, aga ka rahvusvahelisest konkurentsist. Ka Jaapanisse eksportimise hinnad liikusid 2006. aastal keskmiselt tasemelt 33,26 Norra krooni kilogrammi kohta tasemele 29,79 Norra krooni kilogrammi kohta. Kõnealusest langusest hoolimata olid 2007. aastal ekspordihinnad ühendusse eksportimisel keskmiselt 4 % võrra madalamad Jaapanisse ja Venemaale eksportimise hindadest. See suundumus jätkus ka 2008. aasta alguses. |
| --- | --- |

(70)

Leiti, et läbivaatamise uurimisperioodil olid Norra ekspordihinnad kolmandate riikide turgudel kõrgemad kui ühenduse turul (keskmiselt 8,6 % võrra). Statistilised andmed läbivaatamise uurimisperioodi järgse aja kohta näitasid aga hindade langustrendi ka Norra tavapärastel eksporditurgudel. Keskmised ekspordihinnad Norrast Venemaale eksportimisel kõikusid 2006. ja 2007. aastal vahemikus 34,70 Norra krooni kilogrammi kohta kuni 24,22 Norra krooni kilogrammi kohta, mis suuresti tulenes külmutatud teraspea-lõhelt odavamale värskele teraspea-lõhele üleminekust, aga ka rahvusvahelisest konkurentsist. Ka Jaapanisse eksportimise hinnad liikusid 2006. aastal keskmiselt tasemelt 33,26 Norra krooni kilogrammi kohta tasemele 29,79 Norra krooni kilogrammi kohta. Kõnealusest langusest hoolimata olid 2007. aastal ekspordihinnad ühendusse eksportimisel keskmiselt 4 % võrra madalamad Jaapanisse ja Venemaale eksportimise hindadest. See suundumus jätkus ka 2008. aasta alguses.

| (71) | Ülemaailmse nõudluse kasvu tingimustes, võttes arvesse peamise kasvava turu (Venemaa) atraktiivsust (kõrgemad hinnad) ning stabiilselt kasvavat nõudlust muudel turgudel, nagu Ukrainas ja Kaug-Ida riikides, kuhu Norra päritolu suurt teraspea-lõhet on viimastel aastatel eksporditud üha rohkem, suunatakse täiendavad suure teraspea-lõhe kogused tõenäoliselt neile turgudele, mis võtavad need vastu. |
| --- | --- |

(71)

Ülemaailmse nõudluse kasvu tingimustes, võttes arvesse peamise kasvava turu (Venemaa) atraktiivsust (kõrgemad hinnad) ning stabiilselt kasvavat nõudlust muudel turgudel, nagu Ukrainas ja Kaug-Ida riikides, kuhu Norra päritolu suurt teraspea-lõhet on viimastel aastatel eksporditud üha rohkem, suunatakse täiendavad suure teraspea-lõhe kogused tõenäoliselt neile turgudele, mis võtavad need vastu.

| (72) | Pärast teavitamist väitis ühenduse tootmisharu, et Norras on suured külmutatud suure teraspea-lõhe varud, mida tuleks tõenäoliselt ühendusse suunatavate ekspordimahtude arengut analüüsides arvesse võtta. Ühenduse tootmisharu ei esitanud aga ühtki tõendit suurte varude olemasolu kohta. Seetõttu käsitati kõnealust väidet oletusena. Tuleb ka märkida, et Norra eksportivate suure teraspea-lõhe tootjate valdustesse tehtud kontrollkäikudel ei leitud nimetatud suuri varusid. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(72)

Pärast teavitamist väitis ühenduse tootmisharu, et Norras on suured külmutatud suure teraspea-lõhe varud, mida tuleks tõenäoliselt ühendusse suunatavate ekspordimahtude arengut analüüsides arvesse võtta. Ühenduse tootmisharu ei esitanud aga ühtki tõendit suurte varude olemasolu kohta. Seetõttu käsitati kõnealust väidet oletusena. Tuleb ka märkida, et Norra eksportivate suure teraspea-lõhe tootjate valdustesse tehtud kontrollkäikudel ei leitud nimetatud suuri varusid. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (73) | Ühendusse tootmisharu väitis ka, et Venemaal kasvab suure teraspea-lõhe tootmine ning Vene ametivõimud kavatsevad kehtestada Norra suurele teraspea-lõhele täiendavad tollimaksud, et kaitsta Venemaa suure teraspea-lõhe tootmist. Teised suure teraspea-lõhe tootjad väitsid, et Norra suure teraspea-lõhe tootjad sõltuvad Venemaa turust ning kui Venemaa turule pääsu ettearvamatult piiratakse, suunatakse ühenduse turule märkimisväärsed suure teraspea-lõhe kogused. |
| --- | --- |

(73)

Ühendusse tootmisharu väitis ka, et Venemaal kasvab suure teraspea-lõhe tootmine ning Vene ametivõimud kavatsevad kehtestada Norra suurele teraspea-lõhele täiendavad tollimaksud, et kaitsta Venemaa suure teraspea-lõhe tootmist. Teised suure teraspea-lõhe tootjad väitsid, et Norra suure teraspea-lõhe tootjad sõltuvad Venemaa turust ning kui Venemaa turule pääsu ettearvamatult piiratakse, suunatakse ühenduse turule märkimisväärsed suure teraspea-lõhe kogused.

| (74) | Ka nende väidete kohta ei esitatud tõendeid ning need loeti pelgalt oletusteks. Seega ei olnud alust eeldada, et Norra ekspordi pääsu kasvavale Venemaa turule piiratakse. Lisaks tuleb märkida, et nagu põhjenduses 65 märgitakse, kasvavad ka teised kolmandate riikide turud, sealhulgas Ukraina ja Kaug-Ida, ning Norra eksport neisse riikidesse on tõepoolest kasvanud. Väide, et Norra sõltub täielikult ekspordist Venemaale, tuli seetõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(74)

Ka nende väidete kohta ei esitatud tõendeid ning need loeti pelgalt oletusteks. Seega ei olnud alust eeldada, et Norra ekspordi pääsu kasvavale Venemaa turule piiratakse. Lisaks tuleb märkida, et nagu põhjenduses 65 märgitakse, kasvavad ka teised kolmandate riikide turud, sealhulgas Ukraina ja Kaug-Ida, ning Norra eksport neisse riikidesse on tõepoolest kasvanud. Väide, et Norra sõltub täielikult ekspordist Venemaale, tuli seetõttu tagasi lükata.

6.   Ekspordihindade ja mahtude areng ühenduse suunal

| (75) | Ühendusse müüdud ekspordi kohta kättesaadavad hinnaandmed näitasid, et aastatel 2006–2007 liikus keskmine ekspordihind 2006. aasta tasemelt 4,02 eurot kilogrammi kohta 2007. aastal tasemele 2,87 eurot kilogrammi kohta. Statistika näitab aga, et ajavahemikus 2007. aasta viimasest kvartalist 2008. aasta alguseni see trend lõppes ning hinnad stabiliseerusid. |
| --- | --- |

(75)

Ühendusse müüdud ekspordi kohta kättesaadavad hinnaandmed näitasid, et aastatel 2006–2007 liikus keskmine ekspordihind 2006. aasta tasemelt 4,02 eurot kilogrammi kohta 2007. aastal tasemele 2,87 eurot kilogrammi kohta. Statistika näitab aga, et ajavahemikus 2007. aasta viimasest kvartalist 2008. aasta alguseni see trend lõppes ning hinnad stabiliseerusid.

| (76) | Nagu põhjenduses 71 esitatud analüüs näitab, on turgude kasvu tingimustes ebatõenäoline, et meetmete lõppemise korral suunataks kogu Norra suure teraspea-lõhe eksport ühendusse. Nõudlus kasvab kogu maailmas ning Norra eksport on mitmetel kolmandate riikide turgudel juba hästi välja kujunenud ja suureneb arvatavalt veelgi. Hoolimata Tšiili ekspordi pakutavast konkurentsist ning kuigi Norra on mõnedel turgudel kaotanud suhtelises arvestuses turuosa Tšiilile, on tema eksport enamikku neist riikidest absoluutarvestuses kasvanud ning maailmaturu olukorda arvesse võttes kasvab arvatavalt veelgi. |
| --- | --- |

(76)

Nagu põhjenduses 71 esitatud analüüs näitab, on turgude kasvu tingimustes ebatõenäoline, et meetmete lõppemise korral suunataks kogu Norra suure teraspea-lõhe eksport ühendusse. Nõudlus kasvab kogu maailmas ning Norra eksport on mitmetel kolmandate riikide turgudel juba hästi välja kujunenud ja suureneb arvatavalt veelgi. Hoolimata Tšiili ekspordi pakutavast konkurentsist ning kuigi Norra on mõnedel turgudel kaotanud suhtelises arvestuses turuosa Tšiilile, on tema eksport enamikku neist riikidest absoluutarvestuses kasvanud ning maailmaturu olukorda arvesse võttes kasvab arvatavalt veelgi.

| (77) | Nagu põhjenduses 63 märgitakse, kasvab ühenduse turul arvatavalt suure teraspea-lõhe tarbimine, mistõttu ühenduse turg suudab vastu võtta suuremaid impordikoguseid, ilma et tekiks oluline hinnasurve. Lisaks tuleb märkida, et Norra ja Tšiili impordi vaheline konkurents ei ole tugev mitte üksnes kolmandate riikide turgudel, vaid ka ühenduse turul. Seepärast ei ole selgeid tõendeid, et Norrast ühendusse suunatud impordi maht meetmete lõppemise korral tõepoolest suureneks. |
| --- | --- |

(77)

Nagu põhjenduses 63 märgitakse, kasvab ühenduse turul arvatavalt suure teraspea-lõhe tarbimine, mistõttu ühenduse turg suudab vastu võtta suuremaid impordikoguseid, ilma et tekiks oluline hinnasurve. Lisaks tuleb märkida, et Norra ja Tšiili impordi vaheline konkurents ei ole tugev mitte üksnes kolmandate riikide turgudel, vaid ka ühenduse turul. Seepärast ei ole selgeid tõendeid, et Norrast ühendusse suunatud impordi maht meetmete lõppemise korral tõepoolest suureneks.

| (78) | Oodatavat tarbimise kasvu ja eespool kirjeldatud maailmaturu olukorda arvesse võttes ei saa järeldada, et ühenduse turul võiks pakkumine ületada nõudluse, mille tulemuseks oleks märkimisväärne hinnalangus. |
| --- | --- |

(78)

Oodatavat tarbimise kasvu ja eespool kirjeldatud maailmaturu olukorda arvesse võttes ei saa järeldada, et ühenduse turul võiks pakkumine ületada nõudluse, mille tulemuseks oleks märkimisväärne hinnalangus.

| (79) | Seetõttu järeldati, et läbivaatamise uurimisperioodil ekspordihindade ja tootmismahtude osas valitsenud olukord on püsivat laadi. |
| --- | --- |

(79)

Seetõttu järeldati, et läbivaatamise uurimisperioodil ekspordihindade ja tootmismahtude osas valitsenud olukord on püsivat laadi.

| (80) | Pärast teavitamist väitis ühenduse tootmisharu, et Soome suunatud ekspordi hind on läbivaatamise uurimisperioodil ja pärast seda langenud ning suure teraspea-lõhe Soome ekspordi hind on alates 2007. aasta juulist olnud tootmiskuludest madalam. |
| --- | --- |

(80)

Pärast teavitamist väitis ühenduse tootmisharu, et Soome suunatud ekspordi hind on läbivaatamise uurimisperioodil ja pärast seda langenud ning suure teraspea-lõhe Soome ekspordi hind on alates 2007. aasta juulist olnud tootmiskuludest madalam.

| (81) | Esiteks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu näitas Norras toodetud suure teraspea-lõhe tootmiskulusid tegelikust suuremana ning need ei vastanud uuritud äriühingutes kindlaks tehtud tegelikele kasvatus- ja tootmiskuludele. Ekspordihindade tasemega seoses tuleb märkida, et kuigi Soome impordib suure osa Norra koguekspordist ühendusse, eksporditakse märkimisväärseid koguseid ka Rootsi ja Taani ning neisse riikidesse eksportimisel on keskmine ekspordihind kõrgem. Arvestades, et hindamine peab hõlmama kogu ühendust, tuleb arvesse võtta kõikide ühenduse riikide keskmisi ekspordihindu. Sellest tulenevalt kinnitatakse põhjenduses 75 esitatud järeldust, et ühenduse kui terviku arvestuses on ekspordihinnad 2008. aasta alguses stabiliseerunud. |
| --- | --- |

(81)

Esiteks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu näitas Norras toodetud suure teraspea-lõhe tootmiskulusid tegelikust suuremana ning need ei vastanud uuritud äriühingutes kindlaks tehtud tegelikele kasvatus- ja tootmiskuludele. Ekspordihindade tasemega seoses tuleb märkida, et kuigi Soome impordib suure osa Norra koguekspordist ühendusse, eksporditakse märkimisväärseid koguseid ka Rootsi ja Taani ning neisse riikidesse eksportimisel on keskmine ekspordihind kõrgem. Arvestades, et hindamine peab hõlmama kogu ühendust, tuleb arvesse võtta kõikide ühenduse riikide keskmisi ekspordihindu. Sellest tulenevalt kinnitatakse põhjenduses 75 esitatud järeldust, et ühenduse kui terviku arvestuses on ekspordihinnad 2008. aasta alguses stabiliseerunud.

7.   Kokkuvõte

| (82) | Uurimise tulemusena kindlaks määratud dumpingumarginaalid on väga väikesed. |
| --- | --- |

(82)

Uurimise tulemusena kindlaks määratud dumpingumarginaalid on väga väikesed.

| (83) | Uurimine näitas ka, et Norra tootmisvõimsus vaatlusaluse toote osas tõenäoliselt kasvab. Lisaks näitas uurimine aga, et kuigi ühendusse suunatavad kogused võivad oodatavast tarbimise kasvust tulenevalt mõnevõrra suureneda, võtavad suure osa lisanduvast tootmismahust tõenäoliselt vastu muude kolmandate riikide turud. Tarbimine kasvab tõenäoliselt ka ühenduse turul, mis suudab potentsiaalse impordi kasvu vastu võtta ning seetõttu ei ole märkimisväärset ülepakkumist oodata. |
| --- | --- |

(83)

Uurimine näitas ka, et Norra tootmisvõimsus vaatlusaluse toote osas tõenäoliselt kasvab. Lisaks näitas uurimine aga, et kuigi ühendusse suunatavad kogused võivad oodatavast tarbimise kasvust tulenevalt mõnevõrra suureneda, võtavad suure osa lisanduvast tootmismahust tõenäoliselt vastu muude kolmandate riikide turud. Tarbimine kasvab tõenäoliselt ka ühenduse turul, mis suudab potentsiaalse impordi kasvu vastu võtta ning seetõttu ei ole märkimisväärset ülepakkumist oodata.

| (84) | Kuigi hinnad on ühenduses langenud, ei ole langus jätkunud pärast hindade stabiliseerumist läbivaatamise uurimisperioodil. Eeltoodut ehk tarbimise kasvu ja ülepakkumise ohu puudumist arvesse võttes ei ole põhjust eeldada ühenduses hinnasurve kasvu. |
| --- | --- |

(84)

Kuigi hinnad on ühenduses langenud, ei ole langus jätkunud pärast hindade stabiliseerumist läbivaatamise uurimisperioodil. Eeltoodut ehk tarbimise kasvu ja ülepakkumise ohu puudumist arvesse võttes ei ole põhjust eeldada ühenduses hinnasurve kasvu.

| (85) | Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingumarginaalide arvutamise aluseks olnud asjaolud on püsivad. |
| --- | --- |

(85)

Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingumarginaalide arvutamise aluseks olnud asjaolud on püsivad.

| (86) | Seetõttu tuleks käesolev vahepealne läbivaatamine lõpetada ning lõplikud dumpinguvastased tollimaksud kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(86)

Seetõttu tuleks käesolev vahepealne läbivaatamine lõpetada ning lõplikud dumpinguvastased tollimaksud kehtetuks tunnistada.

E.   AVALIKUSTAMINE

| (87) | Kõiki huvitatud osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti käesolev vahepealne läbivaatamine lõpetada. Kõigile osapooltele anti võimalus esitada märkusi. Nende märkusi võeti arvesse, kui need olid õigustatud ja tõendusmaterjaliga põhjendatud, |
| --- | --- |

(87)

Kõiki huvitatud osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti käesolev vahepealne läbivaatamine lõpetada. Kõigile osapooltele anti võimalus esitada märkusi. Nende märkusi võeti arvesse, kui need olid õigustatud ja tõendusmaterjaliga põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 alusel algatatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine Norrast pärineva suure teraspea-lõhe (Oncorhynchus mykiss) impordi suhtes, mis on värske, jahutatud või külmutatud, terve kalana (koos pea ja lõpustega, roogitud, igaüks massiga üle 1,2 kg või peata, lõpusteta ja roogitud, igaüks massiga üle 1 kg) või fileena (iga tükk massiga üle 0,4 kg) ning mis kuulub praegu CN-koodide 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 ja 0304 29 15 alla, ning tunnistatakse kehtetuks Norrast pärineva impordi suhtes kehtivad meetmed.

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. august 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. KOUCHNER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 72, 11.3.2004, lk 23.

2

(3)  ELT C 109, 15.5.2007, lk 23.

3

---

| 13.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 217/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 806/2008,

12. august 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. augustil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. august 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 590/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 24).

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 34,0 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 30,9 |
| 0707 00 05 | TR | 89,6 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,2 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 93,3 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 146,8 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 90,3 |
| CL | 91,2 |
| CN | 80,2 |
| NZ | 114,8 |
| US | 97,7 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 75,4 |
| CL | 83,0 |
| TR | 159,7 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 30 | TR | 153,0 |
| ZZ | 153,0 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 120,2 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 89,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

34,0

XS

27,8

ZZ

30,9

0707 00 05

TR

89,6

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,2

CL

63,1

UY

60,3

ZA

93,3

ZZ

71,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

146,8

IL

157,1

MK

68,7

TR

119,6

ZZ

114,9

0808 10 80

AR

85,0

BR

90,3

CL

91,2

CN

80,2

NZ

114,8

US

97,7

UY

148,0

ZA

85,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

75,4

CL

83,0

TR

159,7

ZA

95,7

ZZ

103,5

0809 30

TR

153,0

ZZ

153,0

0809 40 05

BA

66,2

IL

138,3

MK

59,0

TR

120,2

XS

62,1

ZZ

89,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 13.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 217/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 807/2008,

12. august 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1913/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris) seoses rakendusjuhtudega veinisektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (1) eriti selle artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1913/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määrusi) (2) artiklis 4 on määratletud eeskirjad, mis käsitlevad teatavate veinisektori hindade, lisatasude ja toetuste puhul kasutatavaid vahetuskursi rakendusjuhtusid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1913/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määrusi) (2) artiklis 4 on määratletud eeskirjad, mis käsitlevad teatavate veinisektori hindade, lisatasude ja toetuste puhul kasutatavaid vahetuskursi rakendusjuhtusid.

| (2) | Veinituru ühist korraldust on muudetud. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 479/2008 (3) on muudetud veinituru varasemat korraldust ja sätestatud uued meetmed ning sellega on tühistatud või muudetud mõned vanad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Veinituru ühist korraldust on muudetud. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 479/2008 (3) on muudetud veinituru varasemat korraldust ja sätestatud uued meetmed ning sellega on tühistatud või muudetud mõned vanad meetmed.

| (3) | Veinituru uue korralduse kohaste toetuste, abi ja lisatasude puhul peab vahetuskursi rakendusjuht olema seotud vastavalt olukorrale veiniaasta algusega, erilepingute kohaldamisega või selliste teatavate toimingute täitmisega nagu veinitoodete rikastamine või töötlemine. Seetõttu tuleks iga olukorra kohta täpsustada, millist rakendusjuhtu tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

(3)

Veinituru uue korralduse kohaste toetuste, abi ja lisatasude puhul peab vahetuskursi rakendusjuht olema seotud vastavalt olukorrale veiniaasta algusega, erilepingute kohaldamisega või selliste teatavate toimingute täitmisega nagu veinitoodete rikastamine või töötlemine. Seetõttu tuleks iga olukorra kohta täpsustada, millist rakendusjuhtu tuleb arvesse võtta.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1913/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1913/2006 vastavalt muuta.

| (5) | Vahetuskursside rakendusjuhud tuleb kehtestada tihedas seoses veiniturukorralduse raames võetavate meetmetega ning neid tuleks kohaldada alates samast kuupäevast kui asjaomaseid meetmeid. Määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 129 on sätestatud erinevad kuupäevad kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes. Selle kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. augustist 2008, välja arvatud väljajuurimistasuga seotud rakendusjuhtu käsitlevad sätted, mida kohaldatakse alates 30. juunist 2008. |
| --- | --- |

(5)

Vahetuskursside rakendusjuhud tuleb kehtestada tihedas seoses veiniturukorralduse raames võetavate meetmetega ning neid tuleks kohaldada alates samast kuupäevast kui asjaomaseid meetmeid. Määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 129 on sätestatud erinevad kuupäevad kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes. Selle kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. augustist 2008, välja arvatud väljajuurimistasuga seotud rakendusjuhtu käsitlevad sätted, mida kohaldatakse alates 30. juunist 2008.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1913/2006 artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Vahetuskursi rakendusjuht on selle veiniaasta esimene päev, millal antakse toetust järgmisteks tegevusteks:

| a) | määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 11 osutatud viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 11 osutatud viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine;

| b) | määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 13 osutatud investeerimisfondide loomine; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 13 osutatud investeerimisfondide loomine;

| c) | määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 14 osutatud saagikindlustus. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 14 osutatud saagikindlustus.

2.   Määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 16 osutatud veinivalmistamise kõrvalsaaduste vabatahtlikuks või kohustuslikuks destilleerimiseks makstava abi puhul on vahetuskursi rakendusjuht selle veiniaasta esimene päev, millal kõrvalsaadus tarnitakse.

3.   Vahetuskursi rakendusjuht on selle kuu esimene päev, millal tehakse lepingu alusel veini esimene tarne, järgmistel juhtudel:

| a) | määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 17 osutatud alkohoolsete jookide destilleerimiseks antud toetus; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 17 osutatud alkohoolsete jookide destilleerimiseks antud toetus;

| b) | määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 18 osutatud erakorraliseks destilleerimiseks antud toetus. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 18 osutatud erakorraliseks destilleerimiseks antud toetus.

4.   Määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 19 osutatud toetuse puhul, mida antakse kontsentreeritud viinamarjavirde kasutamiseks, on vahetuskursi rakendusjuht selle kuu esimene päev, millal toimub veinitoodete esimene rikastamine asjaomase tootja poolt.

5.   Määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 98 osutatud viinapuude väljajuurimistasu puhul on vahetuskursi rakendusjuht sellele veiniaastale eelnev 1. juuli, millal maksetaotlus kinnitatakse.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2008.

Määruse (EÜ) nr 1913/2006 artikli 4 lõiget 5 kohaldatakse alates 30. juunist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. august 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 507/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 38).

2

(3)  ELT L 148, 6.6.2008, lk 1.

3

---

| 13.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 217/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 808/2008,

11. august 2008,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kammellaste püük IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2008

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 718/2008 (ELT L 198, 26.7.2008, lk 8).

3

---

LISA

| Nr | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | SAKSAMAA |
| Kalavaru | LEZ/2AC4-C |
| Liik | Kammellased (Lepidorhombus spp.) |
| Püügipiirkond | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed |
| Kuupäev | 27.6.2008 |

Nr

25/T&Q

Liikmesriik

SAKSAMAA

Kalavaru

LEZ/2AC4-C

Liik

Kammellased (Lepidorhombus spp.)

Püügipiirkond

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

Kuupäev

27.6.2008

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 13.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 217/16

---

KOMISJONI OTSUS,

8. august 2008,

millega muudetakse otsust 2005/294/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 4252 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

(2008/664/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja kõnealuse punkti alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, milleks käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(1)

Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja kõnealuse punkti alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, milleks käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (2) | 18. novembril 2002. aastal võttis komisjon vastu otsuse 2002/915/EÜ, (2) mille kohaselt lubati Taani tegevusprogrammi 1999–2003 raames teatavates veisekasvatusettevõtetes laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldav sõnnikukogus. Seoses Taani tegevusprogrammiga 2004–2007 on erandi kohaldamise aega pikendatud komisjoni otsusega 2005/294/EÜ. (3) |
| --- | --- |

(2)

18. novembril 2002. aastal võttis komisjon vastu otsuse 2002/915/EÜ, (2) mille kohaselt lubati Taani tegevusprogrammi 1999–2003 raames teatavates veisekasvatusettevõtetes laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldav sõnnikukogus. Seoses Taani tegevusprogrammiga 2004–2007 on erandi kohaldamise aega pikendatud komisjoni otsusega 2005/294/EÜ. (3)

| (3) | 17. aprillil 2008 taotles Taani erandi kehtivuse aja pikendamist. Taotlusele oli lisatud üksikasjalik tehniline põhjendus. |
| --- | --- |

(3)

17. aprillil 2008 taotles Taani erandi kehtivuse aja pikendamist. Taotlusele oli lisatud üksikasjalik tehniline põhjendus.

| (4) | Taani õigusakte, millega võeti üle direktiiv 91/676/EMÜ, võib käsitada kõnealuse direktiiviga kooskõlas olevana ja nende sätted kehtivad ka nimetatud erandi suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Taani õigusakte, millega võeti üle direktiiv 91/676/EMÜ, võib käsitada kõnealuse direktiiviga kooskõlas olevana ja nende sätted kehtivad ka nimetatud erandi suhtes.

| (5) | 2003. aasta detsembris lõpetas Taani oma teise veekeskkonda käsitleva tegevuskava hinnangu koostamise; hinnangus osutati, et eesmärk vähendada nitraatide leostumist 48 % võrra aastatel 1985–2003 oli saavutatud. |
| --- | --- |

(5)

2003. aasta detsembris lõpetas Taani oma teise veekeskkonda käsitleva tegevuskava hinnangu koostamise; hinnangus osutati, et eesmärk vähendada nitraatide leostumist 48 % võrra aastatel 1985–2003 oli saavutatud.

| (6) | Taani parlamendi kokkuleppes Taani kolmanda veekeskkonda käsitleva tegevuskava kohta aastateks 2005–2015 seati eesmärgiks vähendada nitraatide leostumist veel 13 % võrra ning ülemäärast fosfaadisisaldust 50 % võrra. 2007. aastal kiitis valitsus heaks ettepaneku töötada 2009. aastaks välja neljas veekeskkonda käsitlev tegevuskava, mis on kolmanda tegevuskava läbivaatamise alus ning mis hõlmab ka siseriiklike õigusaktide kohandamist, et tagada eesmärkide saavutamine 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(6)

Taani parlamendi kokkuleppes Taani kolmanda veekeskkonda käsitleva tegevuskava kohta aastateks 2005–2015 seati eesmärgiks vähendada nitraatide leostumist veel 13 % võrra ning ülemäärast fosfaadisisaldust 50 % võrra. 2007. aastal kiitis valitsus heaks ettepaneku töötada 2009. aastaks välja neljas veekeskkonda käsitlev tegevuskava, mis on kolmanda tegevuskava läbivaatamise alus ning mis hõlmab ka siseriiklike õigusaktide kohandamist, et tagada eesmärkide saavutamine 2015. aastaks.

| (7) | Kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 5 on Taani kehtestanud tegevusprogrammi aastateks 2008–2011. Tegevusprogrammi meetmed moodustavad kolmanda veekeskkonda käsitleva tegevuskava lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 5 on Taani kehtestanud tegevusprogrammi aastateks 2008–2011. Tegevusprogrammi meetmed moodustavad kolmanda veekeskkonda käsitleva tegevuskava lahutamatu osa.

| (8) | Seire- ja kontrollitulemused näitavad, et aastatel 2005–2006 hõlmas erand 1 779 veisekasvatusettevõtet, 220 839 loomühikut ja 115 336 hektarit ehk vastavalt 3,4 %, 10,3 % ja 4,2 % Taani asjaomastest kogunäitajatest. |
| --- | --- |

(8)

Seire- ja kontrollitulemused näitavad, et aastatel 2005–2006 hõlmas erand 1 779 veisekasvatusettevõtet, 220 839 loomühikut ja 115 336 hektarit ehk vastavalt 3,4 %, 10,3 % ja 4,2 % Taani asjaomastest kogunäitajatest.

| (9) | Nitraatide leostumise arvestused, mis põhinevad põllumajanduslikel valgaladel tehtud vaatlustel ja toitaineanalüüsidel, näitavad, et aastatel 1990–2006 vähenes nitraatide leostus 40 % võrra liivsavi- ja 49 % võrra liivapinnasel. Alates aastatest 2002–2003 on leostuse tase enam-vähem stabiilne. |
| --- | --- |

(9)

Nitraatide leostumise arvestused, mis põhinevad põllumajanduslikel valgaladel tehtud vaatlustel ja toitaineanalüüsidel, näitavad, et aastatel 1990–2006 vähenes nitraatide leostus 40 % võrra liivsavi- ja 49 % võrra liivapinnasel. Alates aastatest 2002–2003 on leostuse tase enam-vähem stabiilne.

| (10) | Analüüsist selgub, et ajavahemikul 1990–2006 vähenes juurestiku kihist lahkuva vee nitraadisisaldus vastavalt 29 % ja 45 % võrra liivsavi- ja liivapinnase puhul. 2006. aastal oli põhjavee ülemiste kihtide keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l nii liiva- kui ka liivsavipinnase puhul. Põllumajanduslikel valgaladel paiknevate vooluveekogude nitraadisisaldus vähenes ajavahemikul 1990–2006 31 % võrra; keskmine nitraadisisaldus on alla 20 mg/l liiva- ja ligikaudu 30 mg/l liivsavipinnase puhul. |
| --- | --- |

(10)

Analüüsist selgub, et ajavahemikul 1990–2006 vähenes juurestiku kihist lahkuva vee nitraadisisaldus vastavalt 29 % ja 45 % võrra liivsavi- ja liivapinnase puhul. 2006. aastal oli põhjavee ülemiste kihtide keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l nii liiva- kui ka liivsavipinnase puhul. Põllumajanduslikel valgaladel paiknevate vooluveekogude nitraadisisaldus vähenes ajavahemikul 1990–2006 31 % võrra; keskmine nitraadisisaldus on alla 20 mg/l liiva- ja ligikaudu 30 mg/l liivsavipinnase puhul.

| (11) | Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist ning arvestades otsustes 2002/915/EÜ ja 2005/294/EÜ sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvamusel, et Taanis kavandatav loomasõnnikukogus, s.o 230 kg lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ määratletud eesmärkide saavutamist, kui järgitakse neidsamu otsusega 2005/294/EÜ kehtestatud rangeid nõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist ning arvestades otsustes 2002/915/EÜ ja 2005/294/EÜ sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvamusel, et Taanis kavandatav loomasõnnikukogus, s.o 230 kg lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ määratletud eesmärkide saavutamist, kui järgitakse neidsamu otsusega 2005/294/EÜ kehtestatud rangeid nõudeid.

| (12) | Otsus 2005/294/EÜ kaotas kehtivuse 31. juulil 2008. Asjaomaste veisekasvatajate suhtes jätkuvalt erandi kohaldamise tagamiseks on asjakohane otsuse 2005/294/EÜ kehtivust pikendada. Otsuses 2005/294/EÜ sätestatud aruandmiskohustusi tuleks samuti kohandada. |
| --- | --- |

(12)

Otsus 2005/294/EÜ kaotas kehtivuse 31. juulil 2008. Asjaomaste veisekasvatajate suhtes jätkuvalt erandi kohaldamise tagamiseks on asjakohane otsuse 2005/294/EÜ kehtivust pikendada. Otsuses 2005/294/EÜ sätestatud aruandmiskohustusi tuleks samuti kohandada.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud artiklid on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud artiklid on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2005/294/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjonile esitatakse igal aastal vaatlustulemused ning lühiaruanne hindamistavade (kontroll veisekasvatusettevõtte tasandil) ja vee kvaliteedi muutumise kohta (põhineb juurestiku kihist toitainete väljaleostumise seirel, pinna-/põhjavee kvaliteedil ja mudelipõhistel arvutustel).” |
| --- | --- |

1)

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjonile esitatakse igal aastal vaatlustulemused ning lühiaruanne hindamistavade (kontroll veisekasvatusettevõtte tasandil) ja vee kvaliteedi muutumise kohta (põhineb juurestiku kihist toitainete väljaleostumise seirel, pinna-/põhjavee kvaliteedil ja mudelipõhistel arvutustel).”

| 2) | Artiklis 9 asendatakse kuupäev „31. juuli 2008” kuupäevaga „31. juuli 2012”. |
| --- | --- |

2)

Artiklis 9 asendatakse kuupäev „31. juuli 2008” kuupäevaga „31. juuli 2012”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 8. august 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 319, 23.11.2002, lk 24.

2

(3)  ELT L 94, 13.4.2005, lk 34.

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 13.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 217/18

---

NÕUKOGU OTSUS 2008/665/ÜVJP,

9. juuni 2008,

mis käsitleb lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. oktoobril 2007 vastu ühismeetme 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (1) (operatsioon EUFOR Tchad/RCA). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. oktoobril 2007 vastu ühismeetme 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (1) (operatsioon EUFOR Tchad/RCA).

| (2) | Kõnealuse ühismeetme artikli 10 lõikes 3 sätestatakse, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkuleppega kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 24. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse ühismeetme artikli 10 lõikes 3 sätestatakse, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkuleppega kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 24.

| (3) | Pärast nõukogult 13. septembril 2004 volituste saamist pidas eesistujariik, keda abistas Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel Albaania Vabariigi osalemise üle operatsioonis EUFOR Tchad/RCA, edaspidi nimetatud „leping”. |
| --- | --- |

(3)

Pärast nõukogult 13. septembril 2004 volituste saamist pidas eesistujariik, keda abistas Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel Albaania Vabariigi osalemise üle operatsioonis EUFOR Tchad/RCA, edaspidi nimetatud „leping”.

| (4) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Leping Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA) kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see Euroopa Liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 9. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. COTMAN

---

(1)  ELT L 279, 23.10.2007, lk 21.

1

---

TÕLGE

LEPING

Euroopa Liidu ja Albaania Vabariigi vahel Albaania Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA)

EUROOPA LIIT (EL)

ühelt poolt ja

ALBAANIA VABARIIK

teiselt poolt,

edaspidi „lepingupooled”,

VÕTTES ARVESSE, ET:

nõukogu võttis 15. oktoobril 2007 vastu ühismeetme 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA),

Albaania Vabariiki on kutsutud osalema ELi juhitavas operatsioonis,

vägede moodustamise protsess on lõpetatud edukalt ning ELi operatsiooni ülem ja ELi sõjaline komitee on soovitanud kokku leppida Albaania Vabariigi relvajõudude osaluses ELi juhitavas operatsioonis,

poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 13. veebruaril 2008 vastu otsuse CHAD/1/2008, mis käsitleb kolmandate riikide panust Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidavasse Euroopa Liidu sõjalisse operatsiooni, (1)

poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 18. märtsil 2008 vastu otsuse CHAD/2/2008 panustajate komitee moodustamise kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni jaoks, (2)

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Operatsioonis osalemine

1.   Kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja kõigi nõutavate rakenduseeskirjadega ühineb Albaania Vabariik 15. oktoobri 2007. aasta ühismeetmega 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA) ning iga ühismeetme või otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab ELi kriisiohjamise sõjalist operatsiooni pikendada.

2.   Albaania Vabariigi panus ELi kriisiohjamise sõjalisse operatsiooni ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel.

3.   Albaania Vabariik tagab, et tema ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja personal täidavad oma ülesandeid kooskõlas

| — | ühismeetmega 2007/677/ÜVJP ja selle võimalike hilisemate muudatustega; |
| --- | --- |

—

ühismeetmega 2007/677/ÜVJP ja selle võimalike hilisemate muudatustega;

| — | operatsiooni plaaniga; |
| --- | --- |

—

operatsiooni plaaniga;

| — | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmetega.

4.   Albaania Vabariigi poolt operatsioonile lähetatud väed ja personal täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ainult ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni huve silmas pidades.

5.   Albaania Vabariik teavitab ELi operatsiooni ülemat õigeaegselt igast muudatusest oma operatsioonis osalemises.

Artikkel 2

Vägede staatus

1.   Albaania Vabariigi poolt ELi kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile lähetatud vägede ja personali staatust reguleeritakse Euroopa Liidu ja asjaomaste riikide vahel kokku lepitud vägede staatust käsitlevate sätetega, kui need on olemas.

2.   Tšaadi Vabariigist ja Kesk-Aafrika Vabariigist väljaspool paiknevatesse peakorteritesse või juhtimisüksustesse lähetatud vägede ja personali staatust reguleeritakse asjaomaste peakorterite ja juhtimisüksuste ning Albaania Vabariigi vaheliste lepingutega.

3.   Ilma et see piiraks lõikes 1 osutatud vägede staatust käsitlevate sätete kohaldamist, teostab Albaania Vabariik jurisdiktsiooni ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevate oma riigi vägede ja oma riigi personali üle.

4.   Albaania Vabariik vastutab kõigi nõuete eest, mis on seotud ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalemisega, kui nõuded on esitatud tema vägede ja personali poolt või kui need puudutavad neid. Albaania Vabariik vastutab oma vägede ja personali vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest kooskõlas oma õigus- ja haldusnormidega.

5.   Albaania Vabariik kohustub käesoleva lepingu allkirjastamisel esitama deklaratsiooni mis tahes ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osaleva riigi vastu nõuetest loobumise kohta.

6.   Euroopa Liit kohustub tagama, et liikmesriigid esitavad käesoleva lepingu allkirjastamisel nõuetest loobumise deklaratsiooni seoses Albaania Vabariigi osalemisega ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis.

Artikkel 3

Salastatud teave

1.   Albaania Vabariik võtab vajalikud meetmeid, et tagada ELi salastatud teabe kaitstus vastavalt nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsuse 2001/264/EÜ (3) lisas sätestatud Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjadele ning pädevate asutuste, sealhulgas ELi operatsiooni ülema välja antud edasistele juhistele.

2.   Kui Euroopa Liit ja Albaania Vabariik on sõlminud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra lepingu, kohaldatakse selle lepingu sätteid ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni suhtes.

Artikkel 4

Käsuliin

1.   Kõik ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja kogu personal jäävad oma siseriiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

2.   Siseriiklikud ametiasutused annavad ELi operatsiooni ülemale üle operatiivse ja taktikalise juhtimise ja/või kontrolli oma vägede ja personali üle. ELi operatsiooni ülemal on õigus oma volitusi delegeerida.

3.   Albaania Vabariigil on operatsiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel ELi liikmesriikidel.

4.   ELi operatsiooni ülem võib pärast Albaania Vabariigiga konsulteerimist igal ajal taotleda Albaania Vabariigi panuse lõpetamist.

5.   Albaania Vabariik määrab kõrge sõjalise esindaja esindama oma riigi kontingenti ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis. Kõrge sõjaline esindaja konsulteerib kõikides operatsiooniga seotud küsimustes ELi vägede ülemaga ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

Artikkel 5

Finantsaspektid

1.   Albaania Vabariik kannab kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud juhul, kui kulud kuuluvad ühiste kulude alla käesoleva lepingu artikli 1 lõikes 1 sätestatud õigusnormide kohaselt, samuti nõukogu 14. mai 2007. aasta otsuse 2007/384/ÜVJP kohaselt, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena). (4)

2.   Kui põhjustatakse riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, pärit füüsilise või juriidilise isiku surm, vigastus, vara hävimine või rikkumine, maksab Albaania Vabariik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud vägede staatust käsitlevate sätetega, kui need on olemas.

Artikkel 6

Lepingu rakendamise kord

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Albaania Vabariigi asjakohaste ametiasutuste vahel sõlmitakse kõik käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped.

Artikkel 7

Kohustuste täitmata jätmine

Kui üks lepingupool peaks jätma artiklites 1 kuni 6 sätestatud kohustused täitmata, on teisel lepingupoolel õigus leping ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 8

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepingupoolte vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 9

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepingupooled on teatanud teineteisele selleks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Käesolev leping jääb kehtima perioodiks, mille ajal Albaania Vabariik operatsiooni panuse annab.

Koostatud Pariisis 13. juulil 2008 inglise keeles neljas eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Albaania Vabariigi nimel

---

(1)  ELT L 56, 29.2.2008, lk 64. Otsust on muudetud otsusega CHAD/3/2008 (ELT L 144, 4.6.2008, lk 82).

1

(2)  ELT L 107, 17.4.2008, lk 60. Otsust on muudetud otsusega CHAD/3/2008.

2

(3)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/438/EÜ (ELT L 164, 26.6.2007, lk 24).

3

(4)  ELT L 152, 13.6.2007, lk 14.

4

DEKLARATSIOONID, MILLELE ON OSUTATUD LEPINGU ARTIKLI 2 LÕIGETES 5 JA 6

ELi liikmesriikide deklaratsioon:

„ELi liikmesriigid, kes kohaldavad 15. oktoobri 2007. aasta ühismeedet 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA), loobuvad, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, võimaluse korral nõuetest Albaania Vabariigi vastu oma personali vigastuste ja surma korral või neile kuuluvale ja ELi kriisiohjamise operatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju

| — | oli põhjustatud Albaania Vabariigi personali poolt ELi kriisiohjamise operatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud juhul, kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Albaania Vabariigi personali poolt ELi kriisiohjamise operatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud juhul, kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Albaania Vabariigile kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava Albaania Vabariigist ELi kriisiohjamise operatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.” |
| --- | --- |

—

tulenes Albaania Vabariigile kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava Albaania Vabariigist ELi kriisiohjamise operatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.”

Albaania Vabariigi deklaratsioon:

„Albaania Vabariik, kes kohaldab 15. oktoobri 2007. aasta ühismeedet 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (operatsioon EUFOR Tchad/RCA), loobub, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, võimaluse korral nõuetest ELi kriisiohjamise operatsioonis osaleva mis tahes riigi vastu oma personali vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja ELi kriisiohjamise operatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju

| — | oli põhjustatud personali poolt ELi kriisiohjamise operatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud juhul, kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud personali poolt ELi kriisiohjamise operatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud juhul, kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes ELi kriisiohjamise operatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava ELi kriisiohjamise operatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.” |
| --- | --- |

—

tulenes ELi kriisiohjamise operatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava ELi kriisiohjamise operatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.”

---

| 13.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 217/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 217/23

---

NÕUKOGU OTSUS 2008/666/ÜVJP,

24. juuli 2008,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO käsitleva lepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO. (1)

| (2) | Kõnealuse ühismeetme artikli 13 lõige 4 sätestab, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepinguga, mis sõlmitakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 24. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse ühismeetme artikli 13 lõige 4 sätestab, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepinguga, mis sõlmitakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 24.

| (3) | Nõukogu volitas 13. detsembril 2004 eesistujariiki, keda vajaduse korral abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustama tulevaste ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide puhul läbirääkimisi kolmandate riikidega eesmärgiga sõlmida näidislepingu põhjal Euroopa Liidu ja kolmanda riigi vaheline leping kolmanda riigi osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamise tsiviiloperatsioonis. Selle alusel pidas eesistujariik Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO käsitleva lepingu sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu volitas 13. detsembril 2004 eesistujariiki, keda vajaduse korral abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustama tulevaste ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide puhul läbirääkimisi kolmandate riikidega eesmärgiga sõlmida näidislepingu põhjal Euroopa Liidu ja kolmanda riigi vaheline leping kolmanda riigi osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamise tsiviiloperatsioonis. Selle alusel pidas eesistujariik Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO käsitleva lepingu sõlmimise üle.

| (4) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO käsitlev leping.

Lepingu tekst on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see Euroopa Liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 24. juuli 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. HORTEFEUX

---

(1)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.

1

---

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO käsitlev

LEPING

EUROOPA LIIT (EL)

ühelt poolt ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE, ET:

Euroopa Liidu Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO,

Šveitsi Konföderatsiooni on kutsutud osalema Kosovos läbi viidaval Euroopa Liidu õigusriigimissioonil EULEX KOSOVO,

vägede moodustamine on edukalt lõpule viidud ning ELi tsiviiloperatsiooni ülem ja kriisiohje tsiviilaspektide komitee on soovitanud kokku leppida Šveitsi Konföderatsiooni osaluses ELi juhitavas operatsioonis,

poliitika- ja julgeolekukomitee 22. aprilli 2008. aasta otsusega EULEX/2/2008 kiideti heaks Šveitsi Konföderatsiooni panus Kosovos läbi viidavasse ELi õigusriigimissiooni EULEX KOSOVO,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Operatsioonis osalemine

1.   Kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja kõigi nõutavate rakenduseeskirjadega ühineb Šveitsi Konföderatsioon 4. veebruari 2008. aasta ühismeetmega 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO (edaspidi „EULEX KOSOVO”) ning iga ühismeetme või otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab EULEX KOSOVOT pikendada.

2.   Šveitsi Konföderatsiooni panus EULEX KOSOVOSSE ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel.

3.   Šveitsi Konföderatsioon tagab, et tema EULEX KOSOVO missioonil osalev isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas

| — | ühismeetmega 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO ja selle võimalike hilisemate muudatustega; |
| --- | --- |

—

ühismeetmega 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO ja selle võimalike hilisemate muudatustega;

| — | operatsiooni plaaniga; |
| --- | --- |

—

operatsiooni plaaniga;

| — | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmetega.

4.   Šveitsi Konföderatsiooni poolt EULEX KOSOVO missioonile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult EULEX KOSOVO huve silmas pidades.

5.   Šveitsi Konföderatsioon teavitab tsiviiloperatsiooni ülemat ja EULEX KOSOVO missiooni juhti (edaspidi „missiooni juht”) õigeaegselt igast muudatusest oma panuses EULEX KOSOVOSSE.

6.   EULEX KOSOVO missioonile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad tervisekontrolli, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Šveitsi Konföderatsiooni pädeva asutuse poolt antava tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. EULEX KOSOVO missioonile lähetatud isikkoosseisu liikmed esitavad sellise tõendi koopia.

Artikkel 2

Isikkoosseisu staatus

1.   Šveitsi Konföderatsiooni poolt EULEX KOSOVO missioonile lähetatud isikkoosseisu staatust reguleeritakse missiooni staatust käsitlevate sätetega, nagu on ette nähtud 4. veebruari ühismeetme 2008/124/ÜVJP (Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO) artikli 10 lõikes 1.

2.   Kosovost väljaspool paiknevatesse staapidesse või juhtimisüksustesse lähetatud isikkoosseisu staatust reguleeritakse asjaomaste staapide ja juhtimisüksuste ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheliste kokkulepetega.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud missiooni staatuse lepingu kohaldamist, kui see on olemas, kuuluvad EULEX KOSOVOS osalevad Šveitsi Konföderatsiooni poolt lähetatud isikkoosseisu liikmed Šveitsi Konföderatsiooni jurisdiktsiooni alla.

4.   Šveitsi Konföderatsioon vastutab kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses EULEX KOSOVOS osalemisega, kui nõude on esitanud tema lähetatud isikkoosseisu liige või kui see käib tema lähetatud isikkoosseisu liikme kohta. Šveitsi Konföderatsioon vastutab enda lähetatud isikkoosseisu liikmete vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest kooskõlas oma õigus- ja haldusnormidega.

5.   Käesoleva lepingu allkirjastamisel kohustub Šveitsi Konföderatsioon esitama deklaratsiooni, millega ta loobub nõuetest mis tahes EULEX KOSOVOS osaleva riigi vastu. Sellise deklaratsiooni näidis on lisatud käesolevale lepingule.

6.   Käesoleva lepingu allkirjastamisel kohustuvad Euroopa Liidu liikmesriigid esitama deklaratsiooni Šveitsi Konföderatsiooni EULEX KOSOVOS osalemisest tulenevatest nõuetest loobumise kohta. Sellise deklaratsiooni näidis on lisatud käesolevale lepingule.

Artikkel 3

Salastatud teave

1.   Šveitsi Konföderatsioon võtab vajalikud meetmed, et tagada ELi salastatud teabe kaitstus vastavalt nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsuses 2001/264/EÜ sätestatud Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjadele ning pädevate asutuste, sealhulgas missiooni juhi välja antud edasistele juhistele.

2.   Kui Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon on sõlminud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe, kohaldatakse EULEX KOSOVO raames sellise kokkuleppe sätteid.

Artikkel 4

Käsuliin

1.   Kõik EULEX KOSOVOS osalevad isikkoosseisu liikmed jäävad oma siseriiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

2.   Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale, kes juhib ja kontrollib missiooni strateegilisel tasandil.

3.   Missiooni juht vastutab EULEX KOSOVO eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.

4.   Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas EULEX KOSOVO käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.

5.   Käesoleva lepingu artikli 1 lõikes 1 nimetatud õigusaktide kohaselt on Šveitsi Konföderatsioonil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

6.   Missiooni juht vastutab EULEX KOSOVO isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Vajaduse korral võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

7.   Šveitsi Konföderatsioon määrab riikliku väekontingenti juhi, kes esindab EULEX KOSOVOS tema riiklikku väekontingenti. Riikliku väekontingendi juht esitab missiooni juhile aruande siseriiklikest küsimustest ja vastutab väekontingendi igapäevase distsipliini eest.

8.   Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Šveitsi Konföderatsiooniga, tingimusel et operatsiooni lõpetamise päeval toetab Šveitsi Konföderatsioon endiselt EULEX KOSOVOT.

Artikkel 5

Finantsaspektid

1.   Šveitsi Konföderatsioon katab kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud kulud, mis operatsiooni tegevuseelarve kohaselt kuuluvad ühiste kulude alla.

2.   Operatsiooni toimumise territooriumilt pärit kohaliku elaniku või juriidilise isiku surma, vigastuse, tema vara hävimise või rikkumise korral maksab Šveitsi Konföderatsioon kompensatsiooni, kui ta on tunnistatud vastutavaks, ning teeb seda vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud missiooni staatuse kokkuleppes, kui see on olemas.

Artikkel 6

Lepingu rakendamise kord

Kõik käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped sõlmitakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Šveitsi Konföderatsiooni asjakohaste ametiasutuste vahel.

Artikkel 7

Kohustuste täitmata jätmine

Kui üks lepinguosaline peaks jätma eelnevates artiklites sätestatud kohustused täitmata, on teisel lepinguosalisel õigus käesolev leping ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 8

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 9

Lepingu jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Käesolev leping kehtib Šveitsi Konföderatsiooni operatsioonis osalemise vältel.

Brüssel, 29. juuli 2008

Euroopa Liidu nimel

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

LISA

DEKLARATSIOONID

ELi liikmesriikide deklaratsioon

ELi liikmesriigid, kes kohaldavad ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO, loobuvad võimaluse korral, niivõrd kuivõrd seda lubavad nende õigussüsteemid, nõuete esitamisest Šveitsi Konföderatsiooni vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuse või surma korral või tema valduses ja EULEX KOSOVO kasutuses oleva mis tahes vara rikkumise või hävimise korral, kui sellise vigastuse, surma, rikkumise või hävimise põhjustas Šveitsi Konföderatsiooni poolt lähetatud isikkoosseis EULEX KOSOVOGA seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või kui see tekkis Šveitsi Konföderatsioonile kuuluva mis tahes vara kasutamisest, tingimusel et seda vara kasutati operatsiooni käigus ning välja arvatud juhul, kui see tekkis nimetatud vara kasutava Šveitsi Konföderatsiooni poolt lähetatud EULEX KOSOVO isikkoosseisu raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.

Šveitsi Konföderatsiooni deklaratsioon

Šveitsi Konföderatsioon, kes osaleb ELi ühismeetmega 2008/124/ÜVJP asutatud Euroopa Liidu õigusriigimissioonil Kosovos EULEX KOSOVO, loobub võimaluse korral, niivõrd kuivõrd seda lubab tema õigussüsteem, nõuete esitamisest EULEX KOSOVO missioonil osaleva mis tahes teise riigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuse või surma korral või tema valduses ja EULEX KOSOVO kasutuses oleva mis tahes vara rikkumise või hävimise korral, kui sellise vigastuse, surma, rikkumise või hävimise põhjustas isikkoosseis EULEX KOSOVOGA seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või kui see tekkis EULEX KOSOVO missioonil osalevate riikide mis tahes vara kasutamisest, tingimusel et seda vara kasutati operatsiooni käigus ning välja arvatud juhul, kui see tekkis nimetatud vara kasutava EULEX KOSOVO isikkoosseisu raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.

---