# Euroopa Liidu L 244/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 244 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide12. september 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 244

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide12. september 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 883/2008, 11. september 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 884/2008, 11. september 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 885/2008, 11. september 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 886/2008, 11. september 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 887/2008, 11. september 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 888/2008, 11. september 2008, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid | 9 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 883/2008, 11. september 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 884/2008, 11. september 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 885/2008, 11. september 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 886/2008, 11. september 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 887/2008, 11. september 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 888/2008, 11. september 2008, millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

9

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/723/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. juuli 2007, riigiabi C 37/05 (ex NN 11/04) kohta, mida Kreeka võimaldab maksuvaba reservfondi kujul
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3251 all)

   (
  1
  ) | 11 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/723/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. juuli 2007, riigiabi C 37/05 (ex NN 11/04) kohta, mida Kreeka võimaldab maksuvaba reservfondi kujul
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3251 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3251 all)

1

11

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsuse 2008/721/EÜ (millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ) parandus (ELT L 241, 10.9.2008) | 34 |

Parandused

*

Komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsuse 2008/721/EÜ (millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ) parandus (ELT L 241, 10.9.2008)

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 12.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 883/2008,

11. september 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12 septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11 september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 22,4 |
| ZZ | 22,4 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| TR | 83,2 |
| ZZ | 120,0 |
| 0709 90 70 | TR | 91,7 |
| ZZ | 91,7 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,6 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 78,4 |
| 0806 10 10 | TR | 103,4 |
| US | 158,2 |
| ZZ | 130,8 |
| 0808 10 80 | CL | 84,8 |
| CN | 75,3 |
| NZ | 100,5 |
| US | 97,7 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | CN | 63,1 |
| TR | 138,9 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 99,2 |
| 0809 30 | TR | 88,6 |
| US | 182,4 |
| ZZ | 135,5 |
| 0809 40 05 | IL | 122,1 |
| MK | 22,0 |
| TR | 72,9 |
| XS | 64,2 |
| ZZ | 70,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

22,4

ZZ

22,4

0707 00 05

JO

156,8

TR

83,2

ZZ

120,0

0709 90 70

TR

91,7

ZZ

91,7

0805 50 10

AR

72,2

TR

104,3

UY

47,6

ZA

89,6

ZZ

78,4

0806 10 10

TR

103,4

US

158,2

ZZ

130,8

0808 10 80

CL

84,8

CN

75,3

NZ

100,5

US

97,7

ZA

82,6

ZZ

88,2

0808 20 50

CN

63,1

TR

138,9

ZA

95,5

ZZ

99,2

0809 30

TR

88,6

US

182,4

ZZ

135,5

0809 40 05

IL

122,1

MK

22,0

TR

72,9

XS

64,2

ZZ

70,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 12.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 884/2008,

11. september 2008,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 12. septembrist 2008

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 15,59 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 15,59 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 15,59 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 15,59 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1695 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 16,95 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 16,95 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 16,95 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1695 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | — | kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo, () Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

15,59 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

15,59 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

15,59 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

15,59 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1695

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

16,95

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

16,95

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

16,95

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1695

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

—

kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo, () Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

---

(1)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 12.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 885/2008,

11. september 2008,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 11. september 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 11. september 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

11. september 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 23,951 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 196, 28.7.2007, lk 26.

2

---

| 12.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 886/2008,

11. september 2008,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 10. septembril 2008 aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 10. septembril 2008 aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

10. septembril 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 318,07 EUR/t.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 242, 15.9.2007, lk 8.

2

---

| 12.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 887/2008,

11. september 2008,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele.

| (5) | Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(5)

Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuskõlblikud tooted peavad vastama määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklites 3 ja 4 sätestatud asjakohastele nõuetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditavatele siirupitele ja teatavatele muudele suhkrutoodetele alates 12. septembrist 2008 kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 16,95 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 16,95 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1695 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 16,95 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1695 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1695 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1695 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 16,95 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1695 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | — | kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

16,95

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

16,95

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1695

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

16,95

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1695

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1695

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1695 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

16,95

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1695

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

—

kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

---

(1)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

(2)  Põhisummat ei kohaldata komisjoni määruse (EMÜ) nr 3513/92 lisa punktis 2 määratletud tootele (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12).

---

| 12.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 888/2008,

11. september 2008,

millega muudetakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkru sektori teatavate toodete suhtes kohaldatavaid toetusemäärasid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 punkti a ja lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 29. august 2008 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 851/2008. (2) |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate käesoleva määruse lisas nimetatud toodete suhtes alates 29. august 2008 kohaldatavad toetusemäärad kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 851/2008. (2)

| (2) | Määruses (EÜ) nr 851/2008 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 851/2008 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et hetkel kohaldatavaid eksporditoetusi tuleks muuta vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse määrusega (EÜ) nr 851/2008 kehtestatud toetusemäärasid vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. september 2008

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 231, 29.8.2008, lk 17.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 12. septembrist 2008 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 16,95 | 16,95 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

16,95

16,95

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata ekspordi puhul

| a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

(2)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 12.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/11

---

KOMISJONI OTSUS,

18. juuli 2007,

riigiabi C 37/05 (ex NN 11/04) kohta, mida Kreeka võimaldab maksuvaba reservfondi kujul

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3251 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/723/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi eelnimetatud sätete kohaselt, (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 22. oktoobri 2003. aasta kirjas (D/56772) paluti komisjoni kogutud teabele tuginedes Kreekal esitada teavet mitme meetme kohta, mis olid sätestatud seaduseelnõus „Arengu- ja sotsiaalpoliitika meetmed – maksukontrollide objektiivsus ja muud sätted”, et teha kindlaks, kuivõrd on tegemist abiga EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses. Ühe eelnõus sätestatud meetme kohaselt on teatavatel äriühingutel lubatud luua maksuvaba reservfond, mille suurus on kuni 35 % nende kasumist, et teha samas suurusjärgus investeeringuid. Samuti meenutas komisjon Kreekale, et EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt on Kreeka kohustatud teavitama komisjoni mis tahes abimeetmetest enne nende rakendamist. |
| --- | --- |

(1)

22. oktoobri 2003. aasta kirjas (D/56772) paluti komisjoni kogutud teabele tuginedes Kreekal esitada teavet mitme meetme kohta, mis olid sätestatud seaduseelnõus „Arengu- ja sotsiaalpoliitika meetmed – maksukontrollide objektiivsus ja muud sätted”, et teha kindlaks, kuivõrd on tegemist abiga EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses. Ühe eelnõus sätestatud meetme kohaselt on teatavatel äriühingutel lubatud luua maksuvaba reservfond, mille suurus on kuni 35 % nende kasumist, et teha samas suurusjärgus investeeringuid. Samuti meenutas komisjon Kreekale, et EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt on Kreeka kohustatud teavitama komisjoni mis tahes abimeetmetest enne nende rakendamist.

| (2) | 27. novembri 2003. aasta kirjas (A/38170) esitasid Kreeka ametiasutused osa nõutud teabest. Kuna teave ei olnud täielik, meenutas komisjon Kreeka ametiasutustele 3. detsembri 2003. aasta kirjas (D/57817) oma palvet ja õigust nõuda Kreekalt nõutud teabe esitamist vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artikli 10 lõikele 3. Seejärel sai komisjon kaks kirja, millest esimene oli dateeritud 8. detsembril 2003. aastal (A/38600) ja teine 21. jaanuaril 2004. aastal (A/30440) ning milles Kreeka ametiasutused esitasid lisateavet. Teave oli siiski väga üldine ega olnud piisavalt üksikasjalik, et võimaldada komisjonil hinnata kõnealuseid meetmeid EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 alusel. |
| --- | --- |

(2)

27. novembri 2003. aasta kirjas (A/38170) esitasid Kreeka ametiasutused osa nõutud teabest. Kuna teave ei olnud täielik, meenutas komisjon Kreeka ametiasutustele 3. detsembri 2003. aasta kirjas (D/57817) oma palvet ja õigust nõuda Kreekalt nõutud teabe esitamist vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artikli 10 lõikele 3. Seejärel sai komisjon kaks kirja, millest esimene oli dateeritud 8. detsembril 2003. aastal (A/38600) ja teine 21. jaanuaril 2004. aastal (A/30440) ning milles Kreeka ametiasutused esitasid lisateavet. Teave oli siiski väga üldine ega olnud piisavalt üksikasjalik, et võimaldada komisjonil hinnata kõnealuseid meetmeid EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 alusel.

| (3) | 15. jaanuaril 2004. aastal võttis Kreeka vastu seaduse nr 3220/2004 „Arengu- ja sotsiaalpoliitika meetmed – maksukontrollide objektiivsus ja muud sätted”, mis jõustus 30. jaanuaril 2004, Kreeka ametlikus väljaandes (FEK A 15) avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(3)

15. jaanuaril 2004. aastal võttis Kreeka vastu seaduse nr 3220/2004 „Arengu- ja sotsiaalpoliitika meetmed – maksukontrollide objektiivsus ja muud sätted”, mis jõustus 30. jaanuaril 2004, Kreeka ametlikus väljaandes (FEK A 15) avaldamise päeval.

| (4) | Komisjon andis 13. mai 2004. aasta kirjas (KOM(2004) 1894) teabe esitamise korralduse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3. Komisjon teatas Kreeka ametiasutustele kõnealusest otsusest 14. mai 2004. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis 13. mai 2004. aasta kirjas (KOM(2004) 1894) teabe esitamise korralduse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3. Komisjon teatas Kreeka ametiasutustele kõnealusest otsusest 14. mai 2004. aasta kirjas.

| (5) | 17. juuni 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 23. juunil 2004 (CAB(2004) 1647), esitasid Kreeka ametiasutused osa teabest, mis oli vajalik hindamaks, kas kõnealune meede on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. |
| --- | --- |

(5)

17. juuni 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 23. juunil 2004 (CAB(2004) 1647), esitasid Kreeka ametiasutused osa teabest, mis oli vajalik hindamaks, kas kõnealune meede on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3.

| (6) | 7. septembri 2004. aasta kirjas (D/56332), 21. septembri 2004. aasta kirjas (D/56733) ja 27. jaanuari 2005. aasta kirjas (D/50744) palus komisjon lisateavet. Kreeka esitas komisjonile lisateavet 6. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 13. detsembril 2004 (A/39659), 11. jaanuari 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 17. jaanuaril 2005 (A/30523), ja 25. aprilli 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 29. aprillil 2005 (A/33595). |
| --- | --- |

(6)

7. septembri 2004. aasta kirjas (D/56332), 21. septembri 2004. aasta kirjas (D/56733) ja 27. jaanuari 2005. aasta kirjas (D/50744) palus komisjon lisateavet. Kreeka esitas komisjonile lisateavet 6. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 13. detsembril 2004 (A/39659), 11. jaanuari 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 17. jaanuaril 2005 (A/30523), ja 25. aprilli 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 29. aprillil 2005 (A/33595).

| (7) | 13. juuli 2005. aasta kirjas teatas komisjon Kreeka ametiasutustele oma otsusest anda välja määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõike 1 kohane abi maksmise peatamise korraldus. 25. juuli 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 29. juulil 2005 (A/36189), tegid Kreeka ametiasutused ettepaneku meetme kehtetuks tunnistamise kohta, ent üksnes pärast 1. jaanuari 2005 saadud tulude ja kasumi suhtes, samal ajal kui meede kehtiks enne kõnealust kuupäeva saadud tulude ja kasumi suhtes. |
| --- | --- |

(7)

13. juuli 2005. aasta kirjas teatas komisjon Kreeka ametiasutustele oma otsusest anda välja määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõike 1 kohane abi maksmise peatamise korraldus. 25. juuli 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 29. juulil 2005 (A/36189), tegid Kreeka ametiasutused ettepaneku meetme kehtetuks tunnistamise kohta, ent üksnes pärast 1. jaanuari 2005 saadud tulude ja kasumi suhtes, samal ajal kui meede kehtiks enne kõnealust kuupäeva saadud tulude ja kasumi suhtes.

| (8) | 20. oktoobri 2005. aasta kirjas (3) teatas komisjon Kreekale, et ta on otsustanud algatada abimeetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. Kõnealuses otsuses, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (4) kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama meetme kohta märkusi. |
| --- | --- |

(8)

20. oktoobri 2005. aasta kirjas (3) teatas komisjon Kreekale, et ta on otsustanud algatada abimeetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. Kõnealuses otsuses, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (4) kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama meetme kohta märkusi.

| (9) | 18. novembri 2005. aasta ja 21. detsembri 2005. aasta kirjades, mis registreeriti komisjonis vastavalt 22. novembril 2005 (A/39597) ja 23. detsembril 2005 (A/40796), taotles Kreeka 20. oktoobri 2005. aasta otsuse kohta märkuste esitamise tähtaja pikendamist. |
| --- | --- |

(9)

18. novembri 2005. aasta ja 21. detsembri 2005. aasta kirjades, mis registreeriti komisjonis vastavalt 22. novembril 2005 (A/39597) ja 23. detsembril 2005 (A/40796), taotles Kreeka 20. oktoobri 2005. aasta otsuse kohta märkuste esitamise tähtaja pikendamist.

| (10) | Komisjoni pikendas tähtaega vastavalt 25. novembri 2005. aasta ja 12. jaanuari 2006. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni pikendas tähtaega vastavalt 25. novembri 2005. aasta ja 12. jaanuari 2006. aasta kirjades.

| (11) | 30. jaanuari 2006. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 31. jaanuaril 2006 (A/30817), esitas Kreeka lisateavet ja palus kolmandat korda tähtaega pikendada. Komisjon ei nõustunud seda tegema. |
| --- | --- |

(11)

30. jaanuari 2006. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 31. jaanuaril 2006 (A/30817), esitas Kreeka lisateavet ja palus kolmandat korda tähtaega pikendada. Komisjon ei nõustunud seda tegema.

| (12) | 14. veebruari 2006. aasta faksis, mis registreeriti komisjonis samal päeval (A/31227), taotles kolmas isik, Kreeka Tööstusliit, 20. oktoobri 2005. aasta otsuse kohta märkuste esitamise tähtaja pikendamist. 20. veebruari 2006. aasta kirjas keeldus komisjon tähtaega pikendamast, sest arvas, et märkuste esitamise tähtaeg, mis ei tohiks 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6 lõike 1 kohaselt ületada üht kuud, on piisav. Peale selle ei olnud tähtaja pikendamise taotlust üksikasjalikult põhjendatud. |
| --- | --- |

(12)

14. veebruari 2006. aasta faksis, mis registreeriti komisjonis samal päeval (A/31227), taotles kolmas isik, Kreeka Tööstusliit, 20. oktoobri 2005. aasta otsuse kohta märkuste esitamise tähtaja pikendamist. 20. veebruari 2006. aasta kirjas keeldus komisjon tähtaega pikendamast, sest arvas, et märkuste esitamise tähtaeg, mis ei tohiks 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6 lõike 1 kohaselt ületada üht kuud, on piisav. Peale selle ei olnud tähtaja pikendamise taotlust üksikasjalikult põhjendatud.

| (13) | 28. veebruari 2006. aasta faksis, mis registreeriti komisjonis samal päeval (A/32693), esitas Kreeka Tööstusliit huvitatud kolmanda isikuna oma märkused. |
| --- | --- |

(13)

28. veebruari 2006. aasta faksis, mis registreeriti komisjonis samal päeval (A/32693), esitas Kreeka Tööstusliit huvitatud kolmanda isikuna oma märkused.

| (14) | Kreeka esitas lisateavet 6. aprilli 2006. aasta elektronkirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval (A/32693), ning 16. juuni 2006. aasta ja 26. oktoobri 2006. aasta kirjades, mis registreeriti komisjonis vastavalt 20. juunil 2006 (A/34774) ja 30. oktoobril 2006 (A/38658). 16. juuni 2006. aasta kirjas teatas Kreeka, et 6. aprilli 2006. aasta kirjas saadetud teavet tuleb käsitleda kõnealuse menetluse raames, mitte aga eraldi teatena. |
| --- | --- |

(14)

Kreeka esitas lisateavet 6. aprilli 2006. aasta elektronkirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval (A/32693), ning 16. juuni 2006. aasta ja 26. oktoobri 2006. aasta kirjades, mis registreeriti komisjonis vastavalt 20. juunil 2006 (A/34774) ja 30. oktoobril 2006 (A/38658). 16. juuni 2006. aasta kirjas teatas Kreeka, et 6. aprilli 2006. aasta kirjas saadetud teavet tuleb käsitleda kõnealuse menetluse raames, mitte aga eraldi teatena.

II.   ABIKAVA ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

II.1.   Kava eesmärk

| (15) | Kreeka seaduse nr 3220/2004 (edaspidi „meede” või „kava”) artikli 2 eesmärk on edendada Kreeka eri piirkondade majanduse arengut, suurendades tööhõivet ja soodustades ettevõtlust ning parandades majanduse konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(15)

Kreeka seaduse nr 3220/2004 (edaspidi „meede” või „kava”) artikli 2 eesmärk on edendada Kreeka eri piirkondade majanduse arengut, suurendades tööhõivet ja soodustades ettevõtlust ning parandades majanduse konkurentsivõimet.

II.2.   Kava õiguslik alus

| (16) | Kava õiguslik alus on Kreeka seadus nr 3220/2004 „Arengu- ja sotsiaalpoliitika meetmed – maksukontrollide objektiivsus ja muud sätted” (5) (edaspidi „seadus nr 3220/2004”), mis jõustus 28. jaanuaril 2004, Kreeka valitsuse väljaandes (FEK A 15) avaldamise päeval. Kreeka ametiasutuste sõnul on asjaomased abikõlblikud kulud, abi osatähtsus, abikõlblikud ettevõtted ja projektid sätestatud piirkondliku arengu seaduses nr 2601/1998 (6) (edaspidi „seadus nr 2601/1998”). |
| --- | --- |

(16)

Kava õiguslik alus on Kreeka seadus nr 3220/2004 „Arengu- ja sotsiaalpoliitika meetmed – maksukontrollide objektiivsus ja muud sätted” (5) (edaspidi „seadus nr 3220/2004”), mis jõustus 28. jaanuaril 2004, Kreeka valitsuse väljaandes (FEK A 15) avaldamise päeval. Kreeka ametiasutuste sõnul on asjaomased abikõlblikud kulud, abi osatähtsus, abikõlblikud ettevõtted ja projektid sätestatud piirkondliku arengu seaduses nr 2601/1998 (6) (edaspidi „seadus nr 2601/1998”).

II.3.   Abi vormid

| (17) | Abi andmiseks luuakse maksuvaba reservfond, millesse abisaaja paigutab kuni 35 % oma 2004. aasta jaotamata kogukasumist. Lisaks sellele võib reservfondi paigutada kuni 50 % 2003. aasta kasumist, millest on maha arvatud 2002. aasta kasum, või juhul, kui ettevõtted tegid 2003. aastal abikõlblikke investeeringuid, siis võib reservfondi paigutada investeeringutega võrdse summa, kuid see ei tohi siiski ületada 35 % 2003. aasta jaotamata kogukasumist. Abi antakse alates hetkest, mil Kreeka maksuhaldurid kiidavad heaks abisaaja maksudeklaratsiooni. See toimus enamasti 2004. ja 2005. aasta esimesel poolel. Reservfondi võivad kasutada seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 osutatud ettevõtted, olenemata sellest, millisesse maksukategooriasse nad kuuluvad või kus nad on asutatud. Reservfondi eesmärk on teha kolme aasta jooksul pärast selle loomist investeeringuid vähemalt sinna paigutatud vahendite ulatuses. |
| --- | --- |

(17)

Abi andmiseks luuakse maksuvaba reservfond, millesse abisaaja paigutab kuni 35 % oma 2004. aasta jaotamata kogukasumist. Lisaks sellele võib reservfondi paigutada kuni 50 % 2003. aasta kasumist, millest on maha arvatud 2002. aasta kasum, või juhul, kui ettevõtted tegid 2003. aastal abikõlblikke investeeringuid, siis võib reservfondi paigutada investeeringutega võrdse summa, kuid see ei tohi siiski ületada 35 % 2003. aasta jaotamata kogukasumist. Abi antakse alates hetkest, mil Kreeka maksuhaldurid kiidavad heaks abisaaja maksudeklaratsiooni. See toimus enamasti 2004. ja 2005. aasta esimesel poolel. Reservfondi võivad kasutada seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 osutatud ettevõtted, olenemata sellest, millisesse maksukategooriasse nad kuuluvad või kus nad on asutatud. Reservfondi eesmärk on teha kolme aasta jooksul pärast selle loomist investeeringuid vähemalt sinna paigutatud vahendite ulatuses.

| (18) | Kolm aastat pärast maksuvaba reservfondi loomist kasutatakse kogu abikõlblikeks investeeringuteks kasutatud reservfondi summat ettevõtte kapitali suurendamiseks ja see summa vabastatakse tulumaksust. Kolmeaastase ajavahemiku esimesel aastal peavad abisaajad investeerima vähemalt ühe kolmandiku reservfondi paigutatud rahast. Kolme aasta jooksul investeeringuteks kasutamata reservfondi osa käsitatakse edasilükkunud lisatuluna ja maksustatakse üldiste maksusätete kohaselt ning selle suhtes kohaldatakse ka seadusjärgset intressi. Seadusjärgse intressi määr on vähemalt 1 % kuus võlguolevast summast, s.o vähemalt 12 % aastas, mis on palju suurem kui 2004. aastal antud abi 4,43 % ja 2005. aastal antud abi 4,08 % suurune viitemäär. (7) |
| --- | --- |

(18)

Kolm aastat pärast maksuvaba reservfondi loomist kasutatakse kogu abikõlblikeks investeeringuteks kasutatud reservfondi summat ettevõtte kapitali suurendamiseks ja see summa vabastatakse tulumaksust. Kolmeaastase ajavahemiku esimesel aastal peavad abisaajad investeerima vähemalt ühe kolmandiku reservfondi paigutatud rahast. Kolme aasta jooksul investeeringuteks kasutamata reservfondi osa käsitatakse edasilükkunud lisatuluna ja maksustatakse üldiste maksusätete kohaselt ning selle suhtes kohaldatakse ka seadusjärgset intressi. Seadusjärgse intressi määr on vähemalt 1 % kuus võlguolevast summast, s.o vähemalt 12 % aastas, mis on palju suurem kui 2004. aastal antud abi 4,43 % ja 2005. aastal antud abi 4,08 % suurune viitemäär. (7)

II.4.   Abisaajad ja valdkondlikud piirangud

| (19) | Kava raames abi saamiseks peab ettevõte tegutsema ühes 23 sektorist, mis on kindlaks määratud seaduse nr 2601/1998 artiklis 3. Esimene sektor, tootmissektor, (8) hõlmab tekstiili-, metalli- ja autotootmist. (9) Ülejäänud sektorid on energia säästev tootmine, (10) rakendusuuringud ja tehnoloogiaarendus, (11) kõrgtehnoloogilised teenused, (12) tarkvaraarendus, (13) kvaliteetteenused, (14) mäetööstus, (15) maavarade ja marmori kaevandamine ja töötlemine, (16) intensiivpõllundus ja -kalandus, (17) põllumajandus- ja agrotööstusühistud, (18) põllumajandustoodete ja kala pakendamine, (19) linnaarendus, (20) avalikud parklad, (21) vedelgaasi- ja kütuseettevõtted, (22) transport kõrvalistesse raskesti ligipääsetavatesse piirkondadesse, (23) suured ühisettevõtted, (24) suured rahvusvahelised kaubandusettevõtted, (25) kaubandusettevõtted, (26) ravi- ja taastusravikeskused ning puuetega inimeste kodud, (27) konkreetsed turismiettevõtted, (28) kloostritesse hostelite ja kultuurikeskuste loomine, (29) masinaehitus, (30) kaitsealustes hoonetes asuvad või traditsioonilisi või päritolunimetusega tooteid valmistavad ettevõtted. (31) Tootmissektoris ning intensiivpõllunduses ja -kalanduses tegutsevad äriühingud saavad kava kasutada ka väljaspool Kreekat toimuva tegevuse toetamiseks. (32) Rahvusvahelised kaubandusettevõtted saavad kava kasutada nii Kreekas kui ka väljaspool ühendust toimuva tegevuse toetamiseks. (33) |
| --- | --- |

(19)

Kava raames abi saamiseks peab ettevõte tegutsema ühes 23 sektorist, mis on kindlaks määratud seaduse nr 2601/1998 artiklis 3. Esimene sektor, tootmissektor, (8) hõlmab tekstiili-, metalli- ja autotootmist. (9) Ülejäänud sektorid on energia säästev tootmine, (10) rakendusuuringud ja tehnoloogiaarendus, (11) kõrgtehnoloogilised teenused, (12) tarkvaraarendus, (13) kvaliteetteenused, (14) mäetööstus, (15) maavarade ja marmori kaevandamine ja töötlemine, (16) intensiivpõllundus ja -kalandus, (17) põllumajandus- ja agrotööstusühistud, (18) põllumajandustoodete ja kala pakendamine, (19) linnaarendus, (20) avalikud parklad, (21) vedelgaasi- ja kütuseettevõtted, (22) transport kõrvalistesse raskesti ligipääsetavatesse piirkondadesse, (23) suured ühisettevõtted, (24) suured rahvusvahelised kaubandusettevõtted, (25) kaubandusettevõtted, (26) ravi- ja taastusravikeskused ning puuetega inimeste kodud, (27) konkreetsed turismiettevõtted, (28) kloostritesse hostelite ja kultuurikeskuste loomine, (29) masinaehitus, (30) kaitsealustes hoonetes asuvad või traditsioonilisi või päritolunimetusega tooteid valmistavad ettevõtted. (31) Tootmissektoris ning intensiivpõllunduses ja -kalanduses tegutsevad äriühingud saavad kava kasutada ka väljaspool Kreekat toimuva tegevuse toetamiseks. (32) Rahvusvahelised kaubandusettevõtted saavad kava kasutada nii Kreekas kui ka väljaspool ühendust toimuva tegevuse toetamiseks. (33)

| (20) | Seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 on iga sektori kohta kindlaks määratud ka see, milliseid kulutusi tohib reservfondist teha. Kava raames võivad abi saada üksnes need äriühingud, kelle investeeringud kuuluvad seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 nimetatud kategooriatesse. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et meedet kohaldatakse kõigi äriühingute suhtes, kes on asutatud mis tahes Kreeka paigas, tegemata vahet kodu- ja välismaistel äriühingutel või uutel ja vanadel äriühingutel. |
| --- | --- |

(20)

Seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 on iga sektori kohta kindlaks määratud ka see, milliseid kulutusi tohib reservfondist teha. Kava raames võivad abi saada üksnes need äriühingud, kelle investeeringud kuuluvad seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 nimetatud kategooriatesse. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et meedet kohaldatakse kõigi äriühingute suhtes, kes on asutatud mis tahes Kreeka paigas, tegemata vahet kodu- ja välismaistel äriühingutel või uutel ja vanadel äriühingutel.

II.5.   Abikõlblikud projektid

| (21) | Abi hõlmab investeerimis- ja tegevuskulusid, mis on seotud seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 määratletud majandustegevusega. Investeerimiskulude puhul ei tehta vahet alginvesteeringutel ja asendusinvesteeringutel. Investeerimisprojektide hulka võivad kuuluda peamiselt järgmised projektid:






  — | tehaste ja hoonete ehitamine, laiendamine ja moderniseerimine ning maastiku ümberkujundamine; (34) |
| --- | --- | --- |

(21)

Abi hõlmab investeerimis- ja tegevuskulusid, mis on seotud seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 määratletud majandustegevusega. Investeerimiskulude puhul ei tehta vahet alginvesteeringutel ja asendusinvesteeringutel. Investeerimisprojektide hulka võivad kuuluda peamiselt järgmised projektid:

—

tehaste ja hoonete ehitamine, laiendamine ja moderniseerimine ning maastiku ümberkujundamine; (34)

| — | ladude ehitamine; (35) |
| --- | --- |

—

ladude ehitamine; (35)

| — | kasutamata ehitiste ostmine; (36) |
| --- | --- |

—

kasutamata ehitiste ostmine; (36)

| — | tootmisruumide ostmine; (37) |
| --- | --- |

—

tootmisruumide ostmine; (37)

| — | uute moodsate masinate ja muude seadmete ostmine; (38) |
| --- | --- |

—

uute moodsate masinate ja muude seadmete ostmine; (38)

| — | tootmisprotsessi automatiseerimise süsteemid ja asjaomane tarkvara ning koolitus; (39) |
| --- | --- |

—

tootmisprotsessi automatiseerimise süsteemid ja asjaomane tarkvara ning koolitus; (39)

| — | suurematel tööstusaladel liikumiseks ja töötajate veoks kasutatavad transpordivahendid; (40) |
| --- | --- |

—

suurematel tööstusaladel liikumiseks ja töötajate veoks kasutatavad transpordivahendid; (40)

| — | külmutusautod; (41) |
| --- | --- |

—

külmutusautod; (41)

| — | töötajate majutamiseks ja nende sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks ettenähtud hooned ja varustus; (42) |
| --- | --- |

—

töötajate majutamiseks ja nende sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks ettenähtud hooned ja varustus; (42)

| — | keskkonnatingimuste parandamiseks tehtavad investeeringud; (43) |
| --- | --- |

—

keskkonnatingimuste parandamiseks tehtavad investeeringud; (43)

| — | investeeringud taastuvasse energiasse, elektrienergia ja soojuse koostootmisse, energia säästmisse; (44) |
| --- | --- |

—

investeeringud taastuvasse energiasse, elektrienergia ja soojuse koostootmisse, energia säästmisse; (44)

| — | rakendusuuringute laborite asutamine, laiendamine ja moderniseerimine; (45) |
| --- | --- |

—

rakendusuuringute laborite asutamine, laiendamine ja moderniseerimine; (45)

| — | ringlussevõturajatised; (46) |
| --- | --- |

—

ringlussevõturajatised; (46)

| — | investeeringud tõhususe suurendamisse; (47) |
| --- | --- |

—

investeeringud tõhususe suurendamisse; (47)

| — | vee ja auru ülekandevõrkude ehitamine; (48) |
| --- | --- |

—

vee ja auru ülekandevõrkude ehitamine; (48)

| — | arvutid; (49) |
| --- | --- |

—

arvutid; (49)

| — | tarkvara; (50) |
| --- | --- |

—

tarkvara; (50)

| — | tarkvaraarendus, kuni 60 % ulatuses koguinvesteeringutest; (51) |
| --- | --- |

—

tarkvaraarendus, kuni 60 % ulatuses koguinvesteeringutest; (51)

| — | pinnaseteisaldustööd juurdepääsuks kaevandustele; (52) |
| --- | --- |

—

pinnaseteisaldustööd juurdepääsuks kaevandustele; (52)

| — | seadmed ja transpordivahendid saartele; (53) |
| --- | --- |

—

seadmed ja transpordivahendid saartele; (53)

| — | transpordiseadmed; (54) |
| --- | --- |

—

transpordiseadmed; (54)

| — | mööbel, seadmed; (55) |
| --- | --- |

—

mööbel, seadmed; (55)

| — | kasutatud veoautod. (56) |
| --- | --- |

—

kasutatud veoautod. (56)

| (22) | Tegevuskulude hulka võivad kuuluda peamiselt järgmised kulud:






  — | vanade tehaste, hoonete või rajatiste ümberehitamine ja remont; (57) |
| --- | --- | --- |

(22)

Tegevuskulude hulka võivad kuuluda peamiselt järgmised kulud:

—

vanade tehaste, hoonete või rajatiste ümberehitamine ja remont; (57)

| — | liisingukulud; (58) |
| --- | --- |

—

liisingukulud; (58)

| — | uuringud uue tehnoloogia kasutuselevõtmiseks; (59) |
| --- | --- |

—

uuringud uue tehnoloogia kasutuselevõtmiseks; (59)

| — | keskkonnaga seotud põhjustel teisaldamise kulud; (60) |
| --- | --- |

—

keskkonnaga seotud põhjustel teisaldamise kulud; (60)

| — | üle ühe miljardi Kreeka drahmi (umbes 2,9 miljoni euro) suuruste äriplaanide elluviimine; (61) |
| --- | --- |

—

üle ühe miljardi Kreeka drahmi (umbes 2,9 miljoni euro) suuruste äriplaanide elluviimine; (61)

| — | koolitus; (62) |
| --- | --- |

—

koolitus; (62)

| — | ümberkorraldusi hõlmava äriplaani elluviimine äriühingutes, mis ei ole raskustes; (63) |
| --- | --- |

—

ümberkorraldusi hõlmava äriplaani elluviimine äriühingutes, mis ei ole raskustes; (63)

| — | tootmisprotsesside ja toodete sertifitseerimise kasutuselevõtt ja sellega seotud uuringute elluviimine; (64) |
| --- | --- |

—

tootmisprotsesside ja toodete sertifitseerimise kasutuselevõtt ja sellega seotud uuringute elluviimine; (64)

| — | tehaste ümberkorraldamine nende paindlikkuse suurendamiseks; (65) |
| --- | --- |

—

tehaste ümberkorraldamine nende paindlikkuse suurendamiseks; (65)

| — | uuendused ja uuenduslikud prototüübid; (66) |
| --- | --- |

—

uuendused ja uuenduslikud prototüübid; (66)

| — | patentide registreerimine; (67) |
| --- | --- |

—

patentide registreerimine; (67)

| — | keskkonnatehnoloogiate kasutuselevõtt ja kohandamine; (68) |
| --- | --- |

—

keskkonnatehnoloogiate kasutuselevõtt ja kohandamine; (68)

| — | paljundusmaterjali ostmine; (69) |
| --- | --- |

—

paljundusmaterjali ostmine; (69)

| — | organisatsiooni- ja turuuuringud; (70) |
| --- | --- |

—

organisatsiooni- ja turuuuringud; (70)

| — | abikõlblikkuse uuringud. (71) |
| --- | --- |

—

abikõlblikkuse uuringud. (71)

II.6.   Abi osatähtsus

| (23) | Maksuvabastuse suurus vastab reservfondi paigutatud kasumiosalt arvestatava äriühingu tulumaksu suurusele. Kohaldatav tulumaksumäär on 35 %. Vähemalt üks kolmandik reservist tuleb kulutada selle loomisele järgneva aasta jooksul ja ülejäänud hiljemalt kolme aasta jooksul. Abi suurima osatähtsuse arvutamiseks tuleb nii abi kui ka kulutused diskonteerida esimese aasta lõpule. Intressimäärana tuleb kasutada Kreeka suhtes abi andmise hetkel kohaldatavat ühenduse viite- ja diskontomäära, (72) mis oli 2004. aastal 4,43 % ja 2005. aastal 4,08 %. Abi suurim osatähtsus on seega vastavalt 37,05 % ja 36,89 %. (73) |
| --- | --- |

(23)

Maksuvabastuse suurus vastab reservfondi paigutatud kasumiosalt arvestatava äriühingu tulumaksu suurusele. Kohaldatav tulumaksumäär on 35 %. Vähemalt üks kolmandik reservist tuleb kulutada selle loomisele järgneva aasta jooksul ja ülejäänud hiljemalt kolme aasta jooksul. Abi suurima osatähtsuse arvutamiseks tuleb nii abi kui ka kulutused diskonteerida esimese aasta lõpule. Intressimäärana tuleb kasutada Kreeka suhtes abi andmise hetkel kohaldatavat ühenduse viite- ja diskontomäära, (72) mis oli 2004. aastal 4,43 % ja 2005. aastal 4,08 %. Abi suurim osatähtsus on seega vastavalt 37,05 % ja 36,89 %. (73)

II.7.   Abi kumuleerumine

| (24) | Seadus nr 3220/2004 välistab sõnaselgelt kumuleerumise seaduse nr 2601/1998 alusel antava abiga. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et ükski teine abikava ei toeta samu abikõlblikke kulutusi. |
| --- | --- |

(24)

Seadus nr 3220/2004 välistab sõnaselgelt kumuleerumise seaduse nr 2601/1998 alusel antava abiga. Kreeka ametiasutused kinnitasid, et ükski teine abikava ei toeta samu abikõlblikke kulutusi.

II.8.   Kava kestus ja eelarve

| (25) | Seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 osutatud äriühingud võivad luua seaduse nr 3220/2004 artikli 2 kohase maksuvaba reservfondi üksnes 2003. ja 2004. aastal saadud kasumist. Kava eelarvet ei mainita ja arvestades, et kava seisneb maksusoodustuse andmises, ei ole valitsuse saamata jäänud tulu piiratud ning sõltub minevikus saadud kasumist ja aastatel 2005–2007 tehtud abikõlblikest investeeringutest ning asjaomastest taotlustest. |
| --- | --- |

(25)

Seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 osutatud äriühingud võivad luua seaduse nr 3220/2004 artikli 2 kohase maksuvaba reservfondi üksnes 2003. ja 2004. aastal saadud kasumist. Kava eelarvet ei mainita ja arvestades, et kava seisneb maksusoodustuse andmises, ei ole valitsuse saamata jäänud tulu piiratud ning sõltub minevikus saadud kasumist ja aastatel 2005–2007 tehtud abikõlblikest investeeringutest ning asjaomastest taotlustest.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (26) | Komisjon leidis, et abikava, millest talle ei teatatud, kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. See sisaldab riigi ressursse, pakub abisaajatele eeliseid, on valikuline ja mõjutab kaubandust. Kuna tegemist on uue meetmega, mis viidi ellu komisjoni eelnevalt teavitamata, kujutab see endast ebaseaduslikku abi. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon leidis, et abikava, millest talle ei teatatud, kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. See sisaldab riigi ressursse, pakub abisaajatele eeliseid, on valikuline ja mõjutab kaubandust. Kuna tegemist on uue meetmega, mis viidi ellu komisjoni eelnevalt teavitamata, kujutab see endast ebaseaduslikku abi.

| (27) | Komisjon vaatas abikava EÜ asutamislepingu artikli 87 ja eelkõige asjaomaste riigiabieeskirjade seisukohast läbi. Komisjonil on tõsiseid kahtlusi, kas kõnealune meede vastab mis tahes kohaldatavatele eeskirjadele, teisisõnu kas meede on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon vaatas abikava EÜ asutamislepingu artikli 87 ja eelkõige asjaomaste riigiabieeskirjade seisukohast läbi. Komisjonil on tõsiseid kahtlusi, kas kõnealune meede vastab mis tahes kohaldatavatele eeskirjadele, teisisõnu kas meede on ühisturuga kokkusobiv.

IV.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (28) | Kreeka Tööstusliit (edaspidi „tööstusliit”) esitas huvitatud kolmanda isikuna oma märkused. |
| --- | --- |

(28)

Kreeka Tööstusliit (edaspidi „tööstusliit”) esitas huvitatud kolmanda isikuna oma märkused.

| (29) | Tööstusliit väitis kõigepealt, et komisjon piiras märgatavalt tema õigusi, lükates tagasi tema taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega. |
| --- | --- |

(29)

Tööstusliit väitis kõigepealt, et komisjon piiras märgatavalt tema õigusi, lükates tagasi tema taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega.

| (30) | Seejärel väitis tööstusliit, et kõnealune meede on üldine ega ole valikuline. Isegi kui mõned meetme aspektid on valikulised, loodi maksuvaba reservfond selleks, et toetada mis tahes ettevõtte teatavat liiki investeerimiskulusid, nii et seda tuleks pidada üldiseks maksumeetmeks. |
| --- | --- |

(30)

Seejärel väitis tööstusliit, et kõnealune meede on üldine ega ole valikuline. Isegi kui mõned meetme aspektid on valikulised, loodi maksuvaba reservfond selleks, et toetada mis tahes ettevõtte teatavat liiki investeerimiskulusid, nii et seda tuleks pidada üldiseks maksumeetmeks.

| (31) | Tööstusliit väitis lisaks, et meede on olemasolev abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 lõike b tähenduses. Tööstusliidu arvates kohandatakse seadusega nr 3220/2004 üksnes reservfondi moodustamise meetodit, samal ajal kui reservfond on osa seadusega nr 2601/1998 kehtestatud riigiabi kavast, mille komisjon heaks kiitis. |
| --- | --- |

(31)

Tööstusliit väitis lisaks, et meede on olemasolev abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 lõike b tähenduses. Tööstusliidu arvates kohandatakse seadusega nr 3220/2004 üksnes reservfondi moodustamise meetodit, samal ajal kui reservfond on osa seadusega nr 2601/1998 kehtestatud riigiabi kavast, mille komisjon heaks kiitis.

| (32) | Tööstusliit on seisukohal, et seadusega nr 3220/2004 sätestati tehniline kohandus, s.o võimalus luua maksuvaba reserv enne investeeringuid, kuid sellel ei ole konkreetset mõju abikava kohaldamisalale, summale ega mõjule. |
| --- | --- |

(32)

Tööstusliit on seisukohal, et seadusega nr 3220/2004 sätestati tehniline kohandus, s.o võimalus luua maksuvaba reserv enne investeeringuid, kuid sellel ei ole konkreetset mõju abikava kohaldamisalale, summale ega mõjule.

| (33) | Tööstusliit arvab ka, et nii abisaajate rühma, eelarve kui ka investeeringute suurenemine, millele komisjon viitab, ei ole reservi moodustamise meetodi muutmise otsene tagajärg. |
| --- | --- |

(33)

Tööstusliit arvab ka, et nii abisaajate rühma, eelarve kui ka investeeringute suurenemine, millele komisjon viitab, ei ole reservi moodustamise meetodi muutmise otsene tagajärg.

| (34) | Tööstusliit leiab, et isegi juhul, kui muid seadusega nr 3220/2004 kehtestatud muudatusi peetakse uueks abiks, tuleb seda pidada olemasoleva abikava eraldiseisvaks muudatuseks. Sellisel juhul tuleb teatada üksnes uutest asjaomastest sätetest ja muudetud kava liigitamist olemasolevaks abiks ei muudetaks. (74) |
| --- | --- |

(34)

Tööstusliit leiab, et isegi juhul, kui muid seadusega nr 3220/2004 kehtestatud muudatusi peetakse uueks abiks, tuleb seda pidada olemasoleva abikava eraldiseisvaks muudatuseks. Sellisel juhul tuleb teatada üksnes uutest asjaomastest sätetest ja muudetud kava liigitamist olemasolevaks abiks ei muudetaks. (74)

| (35) | Tööstusliidu arvates on menetluse algatamise otsuses esitatud põhjendused ebaselged ja mitmemõttelised, ning kuna komisjoni otsus rajaneb muudel teguritel, ei ole ta täitnud oma põhjendamiskohustust vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 253. |
| --- | --- |

(35)

Tööstusliidu arvates on menetluse algatamise otsuses esitatud põhjendused ebaselged ja mitmemõttelised, ning kuna komisjoni otsus rajaneb muudel teguritel, ei ole ta täitnud oma põhjendamiskohustust vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 253.

| (36) | Tööstusliit kritiseerib asjaolu, et menetluse algatamise otsuses ei ole selgitatud abi osatähtsuse arvutamist, et seda oleks võimalik võrrelda seaduse nr 2601/1998 alusel tekkinud abi osatähtsusega. |
| --- | --- |

(36)

Tööstusliit kritiseerib asjaolu, et menetluse algatamise otsuses ei ole selgitatud abi osatähtsuse arvutamist, et seda oleks võimalik võrrelda seaduse nr 2601/1998 alusel tekkinud abi osatähtsusega.

| (37) | Lisaks sellele väidab tööstusliit, et isegi kui komisjon leiab, et eraldiseisvatest muudatustest oleks tulnud teatada nagu uuest abist, tuleb nende ühisturuga kokkusobivust hinnata iga abisaaja puhul eraldi. (75) Seda tehes peab komisjon eelkõige käsitama oma varasemat otsust (milles peeti seadust nr 2601/1998 ühisturuga kokkusobivaks abiks) kui raamistikku, mida ei saa kõnealuse menetluse käigus muuta. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks sellele väidab tööstusliit, et isegi kui komisjon leiab, et eraldiseisvatest muudatustest oleks tulnud teatada nagu uuest abist, tuleb nende ühisturuga kokkusobivust hinnata iga abisaaja puhul eraldi. (75) Seda tehes peab komisjon eelkõige käsitama oma varasemat otsust (milles peeti seadust nr 2601/1998 ühisturuga kokkusobivaks abiks) kui raamistikku, mida ei saa kõnealuse menetluse käigus muuta.

V.   KREEKA MÄRKUSED

V.1.   Seadus nr 3220/2004 on olemasolev abi

| (38) | Kreeka ametiasutuste arvates ei ole asjaolu et kõnealune abi kehtestati varasemast seadusest nr 2601/1998 erineva seadusega, Euroopa Kohtu praktika kohaselt piisav põhjus selle käsitamiseks uue abina. (76) |
| --- | --- |

(38)

Kreeka ametiasutuste arvates ei ole asjaolu et kõnealune abi kehtestati varasemast seadusest nr 2601/1998 erineva seadusega, Euroopa Kohtu praktika kohaselt piisav põhjus selle käsitamiseks uue abina. (76)

| (39) | Kreeka väidab, et seaduse nr 3220/2004 artikli 2 lõikega 2 ei muudeta investeeringu tegemise aega. |
| --- | --- |

(39)

Kreeka väidab, et seaduse nr 3220/2004 artikli 2 lõikega 2 ei muudeta investeeringu tegemise aega.

| (40) | Lisaks sellele väidab Kreeka, et ettevõtete reservi moodustamise aeg ei ole abisaajate rühma suurenemisega otseselt seotud. |
| --- | --- |

(40)

Lisaks sellele väidab Kreeka, et ettevõtete reservi moodustamise aeg ei ole abisaajate rühma suurenemisega otseselt seotud.

| (41) | Peale selle leiab Kreeka, et abisaajate ringi laienemine ja konkurentsi moonutamine ei ole otseselt seotud. |
| --- | --- |

(41)

Peale selle leiab Kreeka, et abisaajate ringi laienemine ja konkurentsi moonutamine ei ole otseselt seotud.

| (42) | Samuti peavad Kreeka ametiasutused vajalikuks jagada seaduse nr 3220/2004 alusel abi saavad ettevõtted kaheks:






  — | ettevõtted, kellel oli maksuvaba reservfondi loomise õigus juba seaduses nr 2601/1998 sätestatud kava alusel. Sellisel juhul uut majanduslikku eelist ei teki, nii et abi tuleb pidada olemasolevaks abiks. Seega teavitamiskohustus ei kehtinud ja abi ei saa tagasi nõuda; |
| --- | --- | --- |

(42)

Samuti peavad Kreeka ametiasutused vajalikuks jagada seaduse nr 3220/2004 alusel abi saavad ettevõtted kaheks:

—

ettevõtted, kellel oli maksuvaba reservfondi loomise õigus juba seaduses nr 2601/1998 sätestatud kava alusel. Sellisel juhul uut majanduslikku eelist ei teki, nii et abi tuleb pidada olemasolevaks abiks. Seega teavitamiskohustus ei kehtinud ja abi ei saa tagasi nõuda;

| — | ettevõtted, kellele seadusega nr 2601/1998 eelnimetatud õigust ei antud, mistõttu võib kõnealust meedet pidada uueks abiks; sellegipoolest tuleks kokkusobivust EÜ asutamislepingu sätetega hinnata iga juhtumi puhul eraldi. |
| --- | --- |

—

ettevõtted, kellele seadusega nr 2601/1998 eelnimetatud õigust ei antud, mistõttu võib kõnealust meedet pidada uueks abiks; sellegipoolest tuleks kokkusobivust EÜ asutamislepingu sätetega hinnata iga juhtumi puhul eraldi.

| (43) | Viimasena väidab Kreeka, et komisjon põhjendas seadusega nr 3220/2004 kehtestatud meetme uue riigiabina käsitamist ebaselgelt ja ebapiisavalt ning see on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 253. |
| --- | --- |

(43)

Viimasena väidab Kreeka, et komisjon põhjendas seadusega nr 3220/2004 kehtestatud meetme uue riigiabina käsitamist ebaselgelt ja ebapiisavalt ning see on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 253.

V.2.   Võimalus lisada meede olemasolevatesse ühenduse raamistikesse ühisturuga kokkusobiva riigiabi kohta

| (44) | Kreeka ametiasutused leiavad, et maksuvabast reservfondist tehtavad investeeringud saab lisada järgmistesse lubatud riigiabi raamistikesse:






  — | komisjoni teatis vähese tähtsusega abi kohta; (77) |
| --- | --- | --- |

(44)

Kreeka ametiasutused leiavad, et maksuvabast reservfondist tehtavad investeeringud saab lisada järgmistesse lubatud riigiabi raamistikesse:

—

komisjoni teatis vähese tähtsusega abi kohta; (77)

| — | piirkondliku riigiabi andmise juhend; (78) |
| --- | --- |

—

piirkondliku riigiabi andmise juhend; (78)

| — | mitut valdkonda hõlmav raamprogramm piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (edaspidi „mitut valdkonda hõlmav raamprogramm”); (79) |
| --- | --- |

—

mitut valdkonda hõlmav raamprogramm piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (edaspidi „mitut valdkonda hõlmav raamprogramm”); (79)

| — | EFTA järelevalveameti 23. mai 2001. aasta otsus nr 152/01/COL, millega muudetakse suuniseid, mis käsitlevad Euroopa Majanduspiirkonna riigiabisätete kohaldamist keskkonnakaitseks antava abi suhtes (80) (edaspidi „keskkonnasuunised”); |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveameti 23. mai 2001. aasta otsus nr 152/01/COL, millega muudetakse suuniseid, mis käsitlevad Euroopa Majanduspiirkonna riigiabisätete kohaldamist keskkonnakaitseks antava abi suhtes (80) (edaspidi „keskkonnasuunised”);

| — | ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks antava riigiabi kohta (edaspidi „teadus- ja arendustegevuse raamistik”); (81) |
| --- | --- |

—

ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks antava riigiabi kohta (edaspidi „teadus- ja arendustegevuse raamistik”); (81)

| — | komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (edaspidi „koolitusabi määrus”); (82) |
| --- | --- |

—

komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (edaspidi „koolitusabi määrus”); (82)

| — | komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (edaspidi „VKEde määrus”); (83) |
| --- | --- |

—

komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (edaspidi „VKEde määrus”); (83)

| — | ühenduse suunised põllumajandussektoris antava riigiabi kohta; (84) |
| --- | --- |

—

ühenduse suunised põllumajandussektoris antava riigiabi kohta; (84)

| — | kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suunised kõnealuse abi suhtes kohaldatavas sõnastuses. (85) |
| --- | --- |

—

kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suunised kõnealuse abi suhtes kohaldatavas sõnastuses. (85)

| (45) | Raskustes ettevõtetele antud abi ja ekspordiabi ei käsitleta ning Kreekas asutatud välisfirmad saavad kõnealust meedet kasutada. |
| --- | --- |

(45)

Raskustes ettevõtetele antud abi ja ekspordiabi ei käsitleta ning Kreekas asutatud välisfirmad saavad kõnealust meedet kasutada.

| (46) | Peale selle lisasid Kreeka ametiasutused oma vastusele õigusakti ettepaneku meetme lisamise kohta olemasolevatesse riigiabi raamistikesse. Kreeka ametiasutuste ettepanek seisneb selles, et maksuvaba reservfondi käsitletaks tagantjärele riigiabina ja et loodaks riiklik asutus, mis kontrolliks tagantjärele iga üksikjuhtumi kokkusobivust ühenduse riigiabieeskirjadega. |
| --- | --- |

(46)

Peale selle lisasid Kreeka ametiasutused oma vastusele õigusakti ettepaneku meetme lisamise kohta olemasolevatesse riigiabi raamistikesse. Kreeka ametiasutuste ettepanek seisneb selles, et maksuvaba reservfondi käsitletaks tagantjärele riigiabina ja et loodaks riiklik asutus, mis kontrolliks tagantjärele iga üksikjuhtumi kokkusobivust ühenduse riigiabieeskirjadega.

V.3.   Teave ühenduse riigiabieeskirjadega hõlmatud investeeringute kohta

| (47) | Kreeka ametiasutuste sõnul on 3 315 ettevõttele antud alla 100 000 euro suurune summa, nii et neid juhtumeid saab pidada vähese tähtsusega abi kava kohaldamisalasse kuuluvaks. Ülejäänud 320 ettevõtet hakati ükshaaval kontrollima. |
| --- | --- |

(47)

Kreeka ametiasutuste sõnul on 3 315 ettevõttele antud alla 100 000 euro suurune summa, nii et neid juhtumeid saab pidada vähese tähtsusega abi kava kohaldamisalasse kuuluvaks. Ülejäänud 320 ettevõtet hakati ükshaaval kontrollima.

| (48) | Juba tehtud kontrollimiste põhjal hõlmavad investeeringud, mis võivad Kreeka ametiasutuste sõnul vastata piirkondliku riigiabi juhendile:






  — | 84 ettevõtte puhul kogu maksuvaba reservfondi; |
| --- | --- | --- |

(48)

Juba tehtud kontrollimiste põhjal hõlmavad investeeringud, mis võivad Kreeka ametiasutuste sõnul vastata piirkondliku riigiabi juhendile:

—

84 ettevõtte puhul kogu maksuvaba reservfondi;

| — | 103 ettevõtte puhul osa reservfondist. |
| --- | --- |

—

103 ettevõtte puhul osa reservfondist.

V.4.   Kõnealuse küsimuse kohta tehtava komisjoni negatiivse otsuse rahalised tagajärjed

| (49) | Kreeka ametiasutused usuvad, et negatiivsel otsusel ja sellele järgneval abi tagasinõudmisel oleksid riigi jaoks rasked tagajärjed. Kreeka ametiasutused avaldavad arvamust, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib kohus erandkorras arvestada oma otsuse talumatuid rahalisi tagajärgi ja neid piirata. (86) |
| --- | --- |

(49)

Kreeka ametiasutused usuvad, et negatiivsel otsusel ja sellele järgneval abi tagasinõudmisel oleksid riigi jaoks rasked tagajärjed. Kreeka ametiasutused avaldavad arvamust, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib kohus erandkorras arvestada oma otsuse talumatuid rahalisi tagajärgi ja neid piirata. (86)

VI.   HINNANG

VI.1.   Riigiabiks kvalifitseerimine

| (50) | Komisjon leiab, et kontrollitav meede vastab kõigile neljale kumulatiivsele tingimusele, mis näitavad, et tegemist on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohase abiga, nagu on täpsemalt seletatud ka komisjoni teatises riigiabieeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes. (87) |
| --- | --- |

(50)

Komisjon leiab, et kontrollitav meede vastab kõigile neljale kumulatiivsele tingimusele, mis näitavad, et tegemist on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohase abiga, nagu on täpsemalt seletatud ka komisjoni teatises riigiabieeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes. (87)

| (51) | Euroopa Kohus on olnud järjekindlalt seisukohal, et meede, mille abil ametiasutused annavad teatavatele ettevõtetele maksuvabastuse, mis ei hõlma küll riigi ressursside ülekandmist, kuid mis asetab isikud, kellele maksuvabastus laieneb, soodsamasse majanduslikku olukorda kui teised maksumaksjad, kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. (88) |
| --- | --- |

(51)

Euroopa Kohus on olnud järjekindlalt seisukohal, et meede, mille abil ametiasutused annavad teatavatele ettevõtetele maksuvabastuse, mis ei hõlma küll riigi ressursside ülekandmist, kuid mis asetab isikud, kellele maksuvabastus laieneb, soodsamasse majanduslikku olukorda kui teised maksumaksjad, kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. (88)

VI.1.1.   Riigi ressursid

| (52) | Esiteks hõlmab meede riigi ressursse, sest Kreeka riik loobub talle kuuluvatest maksutuludest. |
| --- | --- |

(52)

Esiteks hõlmab meede riigi ressursse, sest Kreeka riik loobub talle kuuluvatest maksutuludest.

VI.1.2.   Eelis

| (53) | Teiseks annab meede abisaajatele eelise, sest neil on lubatud paigutada kuni 35 % oma 2004. aasta (2005. eelarveaasta) kasumist ning kuni 50 % oma 2003. aasta (2004. eelarveaasta) kasumist, millest on maha arvatud 2002. aasta (2003. eelarveaasta) kasum, maksuvabasse reservi. Kuna osa abisaajate kasumist jääb maksustamata, vabanevad nad kuludest, mida nende eelarvest tavaliselt kantakse. Kui reservfondi ei ole kasutatud ja maksu tasumise edasilükkumise eest ei tule tasuda intressi või tuleb tasuda ühenduse poolt Kreeka jaoks kindlaksmääratud viite- ja diskontomäärast väiksemat intressi, annab liitviiteintressi sisaldava maksuvõla ja tegelikult tasumisele kuuluva summa erinevus samuti eelise. |
| --- | --- |

(53)

Teiseks annab meede abisaajatele eelise, sest neil on lubatud paigutada kuni 35 % oma 2004. aasta (2005. eelarveaasta) kasumist ning kuni 50 % oma 2003. aasta (2004. eelarveaasta) kasumist, millest on maha arvatud 2002. aasta (2003. eelarveaasta) kasum, maksuvabasse reservi. Kuna osa abisaajate kasumist jääb maksustamata, vabanevad nad kuludest, mida nende eelarvest tavaliselt kantakse. Kui reservfondi ei ole kasutatud ja maksu tasumise edasilükkumise eest ei tule tasuda intressi või tuleb tasuda ühenduse poolt Kreeka jaoks kindlaksmääratud viite- ja diskontomäärast väiksemat intressi, annab liitviiteintressi sisaldava maksuvõla ja tegelikult tasumisele kuuluva summa erinevus samuti eelise.

| (54) | Kasutamata jäänud reservi tuleb Kreeka seaduste kohaselt maksustada seadusjärgse intressimääraga. Seadusjärgne intressimäär on vähemalt 1 % kuus võlguolevalt summalt ehk vähemalt 12 % aastas ja seega palju kõrgem kui 2004. aastal antud abi 4,43 % ja 2005. aastal antud abi 4,08 % suurune viitemäär. (89) Järelikult ei kujuta reservfondi paigutatud maksutulu, millest riik on loobunud ja mida maksustatakse seadusjärgse intressimääraga, endast eelist ega ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, sest selle tingimused ei ole soodsamad kui turutingimustel võetud laenul, mille suuruseks peetakse selliste ettevõtete puhul, mis ei ole raskustes, vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (90) viitemäära, millele võib tagamata kohustuse korral lisanduda 400 või enam baaspunkti. |
| --- | --- |

(54)

Kasutamata jäänud reservi tuleb Kreeka seaduste kohaselt maksustada seadusjärgse intressimääraga. Seadusjärgne intressimäär on vähemalt 1 % kuus võlguolevalt summalt ehk vähemalt 12 % aastas ja seega palju kõrgem kui 2004. aastal antud abi 4,43 % ja 2005. aastal antud abi 4,08 % suurune viitemäär. (89) Järelikult ei kujuta reservfondi paigutatud maksutulu, millest riik on loobunud ja mida maksustatakse seadusjärgse intressimääraga, endast eelist ega ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, sest selle tingimused ei ole soodsamad kui turutingimustel võetud laenul, mille suuruseks peetakse selliste ettevõtete puhul, mis ei ole raskustes, vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (90) viitemäära, millele võib tagamata kohustuse korral lisanduda 400 või enam baaspunkti.

VI.1.3.   Valikulisus

| (55) | Kolmandaks on meede valikuline, sest see soodustab üksnes neid äriühinguid, kelle majandustegevus on loetletud seaduse nr 2601/1998 artiklis 3. Meede laieneb üksnes loetletud sektoritesse ja mitte loetelust välja jäetud sektoritesse kuuluvatele äriühingutele. Lisaks sellele on seaduse nr 2601/1998 artikli 3 kohaselt vajalik, et mõne sektori puhul võetaks vastu teisesed õigusaktid, et soodustused laieneks ka neile. Kreeka ametiasutuste sõnul selliseid teiseseid õigusakte kehtestatud ei ole. Pealegi on abikõlblike tegevuste loetelu iga sektori puhul erinev, mis tähendab, et meede laieneb eri sektorites tegutsevatele äriühingutele eri määral. Seega on meede valikuline isegi seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 loetletud sektorite puhul. Järelikult on alusetu Kreeka ametiasutuste ja kolmanda isiku väide, et kõnealune abikava on üldine maksumeede. |
| --- | --- |

(55)

Kolmandaks on meede valikuline, sest see soodustab üksnes neid äriühinguid, kelle majandustegevus on loetletud seaduse nr 2601/1998 artiklis 3. Meede laieneb üksnes loetletud sektoritesse ja mitte loetelust välja jäetud sektoritesse kuuluvatele äriühingutele. Lisaks sellele on seaduse nr 2601/1998 artikli 3 kohaselt vajalik, et mõne sektori puhul võetaks vastu teisesed õigusaktid, et soodustused laieneks ka neile. Kreeka ametiasutuste sõnul selliseid teiseseid õigusakte kehtestatud ei ole. Pealegi on abikõlblike tegevuste loetelu iga sektori puhul erinev, mis tähendab, et meede laieneb eri sektorites tegutsevatele äriühingutele eri määral. Seega on meede valikuline isegi seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 loetletud sektorite puhul. Järelikult on alusetu Kreeka ametiasutuste ja kolmanda isiku väide, et kõnealune abikava on üldine maksumeede.

VI.1.4.   Mõju kaubandusele ja konkurentsi moonutamine

| (56) | Neljandaks mõjutab meede konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuna meede annab abisaajatele eelise, võib see konkurentsi moonutada või ähvardada seda teha. Lisaks sellele on seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 nimetatud tegevused ühendusesisese kaubanduse objektiks. Järelikult ei ole välistatud, et meetme raames abi saajate majandustegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seetõttu võib abikava mõjutada kaubandust ja moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(56)

Neljandaks mõjutab meede konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuna meede annab abisaajatele eelise, võib see konkurentsi moonutada või ähvardada seda teha. Lisaks sellele on seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 nimetatud tegevused ühendusesisese kaubanduse objektiks. Järelikult ei ole välistatud, et meetme raames abi saajate majandustegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seetõttu võib abikava mõjutada kaubandust ja moonutada konkurentsi.

VI.1.5.   Järeldus

| (57) | Eeltoodust järeldub, et kõnealune meede on abikava, mille raames antakse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi. Samuti on oluline meeles pidada, et komisjon on juba kinnitanud, et seadus nr 2601/1998, millele Kreeka ametiasutused viitavad, on riigiabi kava, mis hõlmab ühisturuga kokkusobivat riigiabi. (91) |
| --- | --- |

(57)

Eeltoodust järeldub, et kõnealune meede on abikava, mille raames antakse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi. Samuti on oluline meeles pidada, et komisjon on juba kinnitanud, et seadus nr 2601/1998, millele Kreeka ametiasutused viitavad, on riigiabi kava, mis hõlmab ühisturuga kokkusobivat riigiabi. (91)

VI.2.   Kava kvalifitseerimine ebaseaduslikuks abiks

| (58) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt on „ebaseaduslik abi” uus abi, mis on kehtestatud vastuolus asutamislepingu artikli 93 lõikega 3 (praegune artikli 88 lõige 3). Sama määruse artikli 1 punkti c kohaselt on „uus abi” kogu abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused. |
| --- | --- |

(58)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt on „ebaseaduslik abi” uus abi, mis on kehtestatud vastuolus asutamislepingu artikli 93 lõikega 3 (praegune artikli 88 lõige 3). Sama määruse artikli 1 punkti c kohaselt on „uus abi” kogu abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused.

| (59) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt tuleb olemasoleva abi muudatusi pidada uueks abiks ja esialgne abikava kujundatakse uueks abikavaks ümber üksnes siis, kui muudatus mõjutab esialgse abikava tegelikku sisu. Juhul kui uus element on esialgsest kavast selgesti eraldatav, siis olulist muutust ei toimu. (92) |
| --- | --- |

(59)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt tuleb olemasoleva abi muudatusi pidada uueks abiks ja esialgne abikava kujundatakse uueks abikavaks ümber üksnes siis, kui muudatus mõjutab esialgse abikava tegelikku sisu. Juhul kui uus element on esialgsest kavast selgesti eraldatav, siis olulist muutust ei toimu. (92)

| (60) | Kõnealune meede sisaldab siiski mitu olulist menetluslikku ja sisulist erinevust. |
| --- | --- |

(60)

Kõnealune meede sisaldab siiski mitu olulist menetluslikku ja sisulist erinevust.

VI.2.1.   Menetluslikud muudatused

| (61) | Esiteks ei hõlma kõnealune meede olemasolevate meetmete puhtakujulist asendamist, vaid tegu on uue eraldiseisva meetmega, sest sellega ei tühistata ega asendata ühtki varasemat meedet. Peale selle ei ole eri meetmete kohaldamisperioodid üksteisele järgnevad. |
| --- | --- |

(61)

Esiteks ei hõlma kõnealune meede olemasolevate meetmete puhtakujulist asendamist, vaid tegu on uue eraldiseisva meetmega, sest sellega ei tühistata ega asendata ühtki varasemat meedet. Peale selle ei ole eri meetmete kohaldamisperioodid üksteisele järgnevad.

| (62) | Nagu eespool märgitud, kinnitasid Kreeka ametiasutused, et seaduse nr 3220/2004 artikli 2 sätete tegelik eesmärk on täiendada seadust nr 2601/1998, mis pälvis 1999. aastal juhtumi NN 59/A/1998 raames komisjoni heakskiidu kui piirkondliku riigiabi juhendile (93) vastav siseriiklik piirkondliku arengu süsteem. Tuleb märkida, et seadus nr 2601/1998 tunnistati kehtetuks alates 2005. aasta veebruarist. Komisjon väidab sellegipoolest, et kõnealune meede on uus abi. |
| --- | --- |

(62)

Nagu eespool märgitud, kinnitasid Kreeka ametiasutused, et seaduse nr 3220/2004 artikli 2 sätete tegelik eesmärk on täiendada seadust nr 2601/1998, mis pälvis 1999. aastal juhtumi NN 59/A/1998 raames komisjoni heakskiidu kui piirkondliku riigiabi juhendile (93) vastav siseriiklik piirkondliku arengu süsteem. Tuleb märkida, et seadus nr 2601/1998 tunnistati kehtetuks alates 2005. aasta veebruarist. Komisjon väidab sellegipoolest, et kõnealune meede on uus abi.

| (63) | Esiteks kohaldatakse seadust nr 3220/2004 paljude eri sektorite projektide suhtes. Selles viidatakse seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 esitatud abikõlblike sektorite ja projektide loetelule. Seaduses nr 3220/2004 ei ole siiski sõnaselgelt sätestatud, et sellega muudetakse seadust nr 2601/1998. Lisaks sellele kehtisid kaks kõnealust õigusnormi paralleelselt, sest seadus nr 3220/2004 jõustus 28. jaanuaril 2004 ja seaduses nr 2601/1998 sätestatud abimeede kaotas kehtivuse 23. detsembril 2004, samal ajal kui seadus nr 2601/1998 tunnistati kehtetuks alates 2005. aasta veebruarist. Ehkki ajavahemikud, mille jooksul kahe kõnealuse kava raames reservfondid moodustati, ei kattunud, kattus meetmete kohaldamisaeg, sest mõlemat seadust kohaldati 2003. ja 2004. aasta kasumi suhtes. See, et kaht meedet kohaldati paralleelselt, näitab, et üks ei muutnud ega asendanud teist. Seepärast ei ole kõnealune meede juhtumi NN 59/A/1998 (94) raames heakskiidetud meetme asendus ega jätk, vaid eraldi abikava. |
| --- | --- |

(63)

Esiteks kohaldatakse seadust nr 3220/2004 paljude eri sektorite projektide suhtes. Selles viidatakse seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 esitatud abikõlblike sektorite ja projektide loetelule. Seaduses nr 3220/2004 ei ole siiski sõnaselgelt sätestatud, et sellega muudetakse seadust nr 2601/1998. Lisaks sellele kehtisid kaks kõnealust õigusnormi paralleelselt, sest seadus nr 3220/2004 jõustus 28. jaanuaril 2004 ja seaduses nr 2601/1998 sätestatud abimeede kaotas kehtivuse 23. detsembril 2004, samal ajal kui seadus nr 2601/1998 tunnistati kehtetuks alates 2005. aasta veebruarist. Ehkki ajavahemikud, mille jooksul kahe kõnealuse kava raames reservfondid moodustati, ei kattunud, kattus meetmete kohaldamisaeg, sest mõlemat seadust kohaldati 2003. ja 2004. aasta kasumi suhtes. See, et kaht meedet kohaldati paralleelselt, näitab, et üks ei muutnud ega asendanud teist. Seepärast ei ole kõnealune meede juhtumi NN 59/A/1998 (94) raames heakskiidetud meetme asendus ega jätk, vaid eraldi abikava.

| (64) | Teiseks on abi andmise menetlust muudetud ning see mõjutab tingimusi, mida äriühingud peavad abi saamiseks täitma. |
| --- | --- |

(64)

Teiseks on abi andmise menetlust muudetud ning see mõjutab tingimusi, mida äriühingud peavad abi saamiseks täitma.

| (65) | Seaduse nr 2601/1998 kohaselt tuli abitaotlus esitada Kreeka ametiasutustele, kes pidid taotluse enne abi andmist heaks kiitma. Kreeka ametiasutused kohustusid seadust nr 2601/1998 heakskiitva otsuse (95) kohaselt kontrollima abi kumuleerumise ja kombineerimise määra, 1996. aasta teadus- ja arendustegevuse raamistiku ja 1994. aasta keskkonnasuuniste järgimist ning seda, et transpordisektoris oleks välistatud abi andmine transpordivahendite soetamiseks ja ekspordiabi. Lisaks sellele oli ametiasutustel kohustus ja võimalus nimetatud küsimusi pärast taotluse saamist kontrollida. |
| --- | --- |

(65)

Seaduse nr 2601/1998 kohaselt tuli abitaotlus esitada Kreeka ametiasutustele, kes pidid taotluse enne abi andmist heaks kiitma. Kreeka ametiasutused kohustusid seadust nr 2601/1998 heakskiitva otsuse (95) kohaselt kontrollima abi kumuleerumise ja kombineerimise määra, 1996. aasta teadus- ja arendustegevuse raamistiku ja 1994. aasta keskkonnasuuniste järgimist ning seda, et transpordisektoris oleks välistatud abi andmine transpordivahendite soetamiseks ja ekspordiabi. Lisaks sellele oli ametiasutustel kohustus ja võimalus nimetatud küsimusi pärast taotluse saamist kontrollida.

| (66) | Seadusega nr 3220/2004 võimaldati moodustada maksuvaba reservfond otse tulumaksusätete põhjal, ilma et abisaaja oleks olnud kohustatud deklareerima Kreeka ametiasutustele konkreetseid andmeid abikõlblike tegevuste kohta. Samuti puudus Kreeka ametiasutustel võimalus keelduda abi andmisest, tuginedes seaduse nr 2601/1998 alusel antud abi heakskiitmiseni viinud menetluse käigus võetud kohustustele. |
| --- | --- |

(66)

Seadusega nr 3220/2004 võimaldati moodustada maksuvaba reservfond otse tulumaksusätete põhjal, ilma et abisaaja oleks olnud kohustatud deklareerima Kreeka ametiasutustele konkreetseid andmeid abikõlblike tegevuste kohta. Samuti puudus Kreeka ametiasutustel võimalus keelduda abi andmisest, tuginedes seaduse nr 2601/1998 alusel antud abi heakskiitmiseni viinud menetluse käigus võetud kohustustele.

| (67) | Seadust nr 2601/1998 heakskiitva otsuse kohaselt pidid Kreeka ametiasutused enne maksuvaba reservi moodustamise loa andmist veenduma, et investeeringud on tehtud. Seega pidid abisaajad abi saamiseks kõigepealt kasutama omi rahalisi vahendeid. Seadus nr 3220/2004 sarnast kohustust ei sisalda. |
| --- | --- |

(67)

Seadust nr 2601/1998 heakskiitva otsuse kohaselt pidid Kreeka ametiasutused enne maksuvaba reservi moodustamise loa andmist veenduma, et investeeringud on tehtud. Seega pidid abisaajad abi saamiseks kõigepealt kasutama omi rahalisi vahendeid. Seadus nr 3220/2004 sarnast kohustust ei sisalda.

| (68) | Kreeka ametiasutuste väite kohta, et vähemalt osal juhtudest oleks võidud abi saada seaduse nr 2601/1998 alusel, tuleb märkida, et kõnealune väide ei ole asjakohane, sest uue meetme kohane menetlus oli teistsugune ja leebem ning abi saamise kriteeriumid laiemad ja abist tulenevad eelised kõigi potentsiaalsete abisaajate jaoks suuremad. |
| --- | --- |

(68)

Kreeka ametiasutuste väite kohta, et vähemalt osal juhtudest oleks võidud abi saada seaduse nr 2601/1998 alusel, tuleb märkida, et kõnealune väide ei ole asjakohane, sest uue meetme kohane menetlus oli teistsugune ja leebem ning abi saamise kriteeriumid laiemad ja abist tulenevad eelised kõigi potentsiaalsete abisaajate jaoks suuremad.

VI.2.2.   Sisulised muudatused

| (69) | Esiteks olid vastavalt juhtumit NN 59/A/1998 käsitlevale komisjoni otsusele (96) seaduse nr 2601/1998 alusel abikõlblikud üksnes alginvesteeringud ja ainsa erandina tööstuspiirkondadesse teisaldamiseks antav tegevusabi, samal ajal kui seaduse nr 3220/2004 alusel võidakse anda ka asendusinvesteeringuid hõlmavat tegevusabi ja muud tegevusabi mis tahes abikõlbliku tegevuse jaoks. Seaduse nr 2601/1998 kohaselt tuli abi saanud investeeringuid säilitada viie aasta jooksul, samal ajal kui seaduse nr 3220/2004 artikli 2 lõikes 9 nõutakse üksnes kapitalikaupade ja artikli 2 lõikes 2 sätestatud põhivara säilitamist kolme kalendriaasta jooksul. |
| --- | --- |

(69)

Esiteks olid vastavalt juhtumit NN 59/A/1998 käsitlevale komisjoni otsusele (96) seaduse nr 2601/1998 alusel abikõlblikud üksnes alginvesteeringud ja ainsa erandina tööstuspiirkondadesse teisaldamiseks antav tegevusabi, samal ajal kui seaduse nr 3220/2004 alusel võidakse anda ka asendusinvesteeringuid hõlmavat tegevusabi ja muud tegevusabi mis tahes abikõlbliku tegevuse jaoks. Seaduse nr 2601/1998 kohaselt tuli abi saanud investeeringuid säilitada viie aasta jooksul, samal ajal kui seaduse nr 3220/2004 artikli 2 lõikes 9 nõutakse üksnes kapitalikaupade ja artikli 2 lõikes 2 sätestatud põhivara säilitamist kolme kalendriaasta jooksul.

| (70) | Lisaks sellele olid seaduse nr 2601/1998 alusel võimalikud neli abivormi:






  a) | alginvesteeringuga seotud otsetoetus; |
| --- | --- | --- |

(70)

Lisaks sellele olid seaduse nr 2601/1998 alusel võimalikud neli abivormi:

a)

alginvesteeringuga seotud otsetoetus;

| b) | alginvesteeringu rahastamiseks võetud keskmise tähtajaga või pikaajalise (vähemalt nelja-aastase) laenu intressitoetus; |
| --- | --- |

b)

alginvesteeringu rahastamiseks võetud keskmise tähtajaga või pikaajalise (vähemalt nelja-aastase) laenu intressitoetus;

| c) | toetus uute seadmete liisimise kulude katmiseks; |
| --- | --- |

c)

toetus uute seadmete liisimise kulude katmiseks;

| d) | maksuvähendus maksuvaba reservfondi kujul, mille suurus on olenevalt sektorist ja geograafilisest piirkonnast 40–100 % abikõlblikest investeerimiskuludest. |
| --- | --- |

d)

maksuvähendus maksuvaba reservfondi kujul, mille suurus on olenevalt sektorist ja geograafilisest piirkonnast 40–100 % abikõlblikest investeerimiskuludest.

| (71) | Seaduses nr 3220/2004 ei ole lõike 70 punktides a, b ja c märgitud kolme abivormi ette nähtud. Lisaks selle võib maksuvaba reservi olenemata piirkonnast ja abikõlblike investeerimiskulude summast kasutada kuni 100 % ulatuses kõigi abikõlblike kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(71)

Seaduses nr 3220/2004 ei ole lõike 70 punktides a, b ja c märgitud kolme abivormi ette nähtud. Lisaks selle võib maksuvaba reservi olenemata piirkonnast ja abikõlblike investeerimiskulude summast kasutada kuni 100 % ulatuses kõigi abikõlblike kulude katmiseks.

| (72) | Teiseks oli muudetud maksuvaba reservi loomise aega võrreldes abikõlblikele tegevustele kulutuste tegemise ajaga. Seaduse nr 2601/1998 alusel sai maksuvaba reservfondi moodustada abikõlblikele tegevustele kulutuste tegemise aastal või kuni kümne aasta jooksul pärast seda. Seaduse nr 3220/2004 alusel sai reservi moodustada üks kuni kolm aastat enne abikõlblikele tegevustele kulutuste tegemist. Uus meede on rahavoogude seisukohast palju soodsam, sest see võimaldab ettevõtetel kasutada maksuvabastust enne investeeringute tegemist. Peale selle on abisaajatel kõnealuse meetme raames teistsugused võimalused osaleda abikõlblikes projektides. Uue kava alusel abi saajate arv võib olla nende äriühingute võrra suurem, kellel ei olnud eelmise meetme puhul piisavat likviidsust, et oma projekte eelnevalt rahastada, kuid kes said seda teha tänu maksuvabastusele. Seejuures ei ole oluline, kas abi kogueelarve või teatavatele ettevõtetele antav toetus suurenesid. Asjaolu, et uue meetme tingimused on tervikuna vähem piiravad, on piisav järeldamaks, et tegemist on uue abiga. |
| --- | --- |

(72)

Teiseks oli muudetud maksuvaba reservi loomise aega võrreldes abikõlblikele tegevustele kulutuste tegemise ajaga. Seaduse nr 2601/1998 alusel sai maksuvaba reservfondi moodustada abikõlblikele tegevustele kulutuste tegemise aastal või kuni kümne aasta jooksul pärast seda. Seaduse nr 3220/2004 alusel sai reservi moodustada üks kuni kolm aastat enne abikõlblikele tegevustele kulutuste tegemist. Uus meede on rahavoogude seisukohast palju soodsam, sest see võimaldab ettevõtetel kasutada maksuvabastust enne investeeringute tegemist. Peale selle on abisaajatel kõnealuse meetme raames teistsugused võimalused osaleda abikõlblikes projektides. Uue kava alusel abi saajate arv võib olla nende äriühingute võrra suurem, kellel ei olnud eelmise meetme puhul piisavat likviidsust, et oma projekte eelnevalt rahastada, kuid kes said seda teha tänu maksuvabastusele. Seejuures ei ole oluline, kas abi kogueelarve või teatavatele ettevõtetele antav toetus suurenesid. Asjaolu, et uue meetme tingimused on tervikuna vähem piiravad, on piisav järeldamaks, et tegemist on uue abiga.

| (73) | Kreeka ametiasutused toetusid oma kirjalikes märkustes Euroopa Kohtu 9. augusti 1994. aasta otsusele kohtuasjas C-44/93 Namur Les Assurances du credit. (97) Kõnealuse kohtuasja puhul ei tohi kohtu sõnul asjaolu, et meede võib tuua hüpoteetilistes olukordades kaasa abi eelarve suurenemise, käsitada tõendina selle kohta, et tegemist on uue abiga, kui abi antakse varasemate seadussätete järgi, mida ei ole muudetud. Komisjon leiab siiski, et eelnev analüüs näitab selgelt, et seaduse nr 3220/2004 sätted on seaduse nr 2601/1998 omadest väga erinevad. Seepärast ei pea ta kõnealust otsust käesoleval juhul asjakohaseks. |
| --- | --- |

(73)

Kreeka ametiasutused toetusid oma kirjalikes märkustes Euroopa Kohtu 9. augusti 1994. aasta otsusele kohtuasjas C-44/93 Namur Les Assurances du credit. (97) Kõnealuse kohtuasja puhul ei tohi kohtu sõnul asjaolu, et meede võib tuua hüpoteetilistes olukordades kaasa abi eelarve suurenemise, käsitada tõendina selle kohta, et tegemist on uue abiga, kui abi antakse varasemate seadussätete järgi, mida ei ole muudetud. Komisjon leiab siiski, et eelnev analüüs näitab selgelt, et seaduse nr 3220/2004 sätted on seaduse nr 2601/1998 omadest väga erinevad. Seepärast ei pea ta kõnealust otsust käesoleval juhul asjakohaseks.

| (74) | Kreeka ametiasutused väidavad ka seda, et abisaajate ringi laienemine ei moonuta konkurentsi. Euroopa Kohtu ja komisjoni praktikas on siiski korduvalt leidnud kinnitust asjaolu, et konkurentsimoonutus võib kaasneda konkurentsile allutatud sektorites antava mis tahes riigiabiga. Seepärast tuleb abist teatada, et komisjon saaks hinnata selle kokkusobivust ühisturuga. |
| --- | --- |

(74)

Kreeka ametiasutused väidavad ka seda, et abisaajate ringi laienemine ei moonuta konkurentsi. Euroopa Kohtu ja komisjoni praktikas on siiski korduvalt leidnud kinnitust asjaolu, et konkurentsimoonutus võib kaasneda konkurentsile allutatud sektorites antava mis tahes riigiabiga. Seepärast tuleb abist teatada, et komisjon saaks hinnata selle kokkusobivust ühisturuga.

| (75) | Vastupidi Kreeka ametiasutuste väitele, et uurimismenetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni argumendid on ebaselged ja ebapiisavad, tuleb täheldada, et komisjon esitas kõnealuses otsuses meetme uueks abiks pidamise kohta kaks põhjendust: 1) erinev õiguslik alus ja 2) erinev vahend, mis kasutab reservi loomiseks teistsugust ajahetke ja võib seepärast avaldada siseturule teistsugust mõju. Komisjon tõi ka ühe näite: ette oli nähtud abisaajate rühma ja eelarve suurenemise võimalus. Komisjon leiab, et nimetatud põhjendused oli asjaomase õigusakti puhul asjakohased, sest need näitasid selgelt ja ühemõtteliselt, millist mõttekäiku komisjon järgis, nii et asjassepuutuvatel isikutel oli võimalik otsuse põhjustes selgusele jõuda. |
| --- | --- |

(75)

Vastupidi Kreeka ametiasutuste väitele, et uurimismenetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni argumendid on ebaselged ja ebapiisavad, tuleb täheldada, et komisjon esitas kõnealuses otsuses meetme uueks abiks pidamise kohta kaks põhjendust: 1) erinev õiguslik alus ja 2) erinev vahend, mis kasutab reservi loomiseks teistsugust ajahetke ja võib seepärast avaldada siseturule teistsugust mõju. Komisjon tõi ka ühe näite: ette oli nähtud abisaajate rühma ja eelarve suurenemise võimalus. Komisjon leiab, et nimetatud põhjendused oli asjaomase õigusakti puhul asjakohased, sest need näitasid selgelt ja ühemõtteliselt, millist mõttekäiku komisjon järgis, nii et asjassepuutuvatel isikutel oli võimalik otsuse põhjustes selgusele jõuda.

VI.2.3.   Uus abi

| (76) | Komisjon leiab, et eespool esitatud analüüsi käigus on kindlaks tehtud mitu näitajat, mis viitavad sellele, et seadusega nr 3220/2004 kehtestatud kava tuleks õigustatult pidada uueks abikavaks. Eelkõige tuleb märkida, et kõnealuse seadusega loodud kava rakendati mõnda aega seadusega nr 2601/1998 loodud kavaga ühel ajal ning et selle tingimused ja abi andmise menetlus on teistsugused. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon leiab, et eespool esitatud analüüsi käigus on kindlaks tehtud mitu näitajat, mis viitavad sellele, et seadusega nr 3220/2004 kehtestatud kava tuleks õigustatult pidada uueks abikavaks. Eelkõige tuleb märkida, et kõnealuse seadusega loodud kava rakendati mõnda aega seadusega nr 2601/1998 loodud kavaga ühel ajal ning et selle tingimused ja abi andmise menetlus on teistsugused.

| (77) | Ent isegi kui seadust nr 3220/2004 saaks pidada varasema kava muudatuseks, on selge, et nimetatud seadusega kehtestatud muudatused on sisulised, sest need mõjutavad abimeetme ühisturuga kokkusobivuse hindamist (98) ega ole puhtalt vormilised või halduslikud. Lisaks sellele kohaldati muudatusi kõigi abisaajate ja abikõlblike tegevuste suhtes. Uue kavaga muudeti järelikult abivahendit tervikuna ja seda saab olemasolevast abist selgelt eristada. |
| --- | --- |

(77)

Ent isegi kui seadust nr 3220/2004 saaks pidada varasema kava muudatuseks, on selge, et nimetatud seadusega kehtestatud muudatused on sisulised, sest need mõjutavad abimeetme ühisturuga kokkusobivuse hindamist (98) ega ole puhtalt vormilised või halduslikud. Lisaks sellele kohaldati muudatusi kõigi abisaajate ja abikõlblike tegevuste suhtes. Uue kavaga muudeti järelikult abivahendit tervikuna ja seda saab olemasolevast abist selgelt eristada.

| (78) | Seepärast on meede vastupidi Kreeka ametiasutuste väidetele tervikuna uus abi. |
| --- | --- |

(78)

Seepärast on meede vastupidi Kreeka ametiasutuste väidetele tervikuna uus abi.

VI.2.4.   Ebaseaduslik abi

| (79) | Kreeka ametiasutused ei teatanud meetmest enne selle rakendamist ja läksid selle elluviimisel vastuollu EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Sellest tulenevalt on meede ebaseaduslik abi nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses. |
| --- | --- |

(79)

Kreeka ametiasutused ei teatanud meetmest enne selle rakendamist ja läksid selle elluviimisel vastuollu EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. Sellest tulenevalt on meede ebaseaduslik abi nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses.

VI.3.   Ebaseadusliku abikava kokkusobivus ühisturuga

| (80) | Olles kindlaks teinud, et kava hõlmab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi, tuleb kaaluda, kas meedet saab pidada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(80)

Olles kindlaks teinud, et kava hõlmab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi, tuleb kaaluda, kas meedet saab pidada ühisturuga kokkusobivaks.

| (81) | Komisjon on vaadanud kava läbi, lähtudes EÜ asutamislepingu artiklist 87 ja järgmiste õigusaktidega kehtestatud asjaomastest sätetest:






  — | piirkondliku riigiabi andmise juhend; (99) |
| --- | --- | --- |

(81)

Komisjon on vaadanud kava läbi, lähtudes EÜ asutamislepingu artiklist 87 ja järgmiste õigusaktidega kehtestatud asjaomastest sätetest:

—

piirkondliku riigiabi andmise juhend; (99)

| — | mitut valdkonda hõlmav raamprogramm; (100) |
| --- | --- |

—

mitut valdkonda hõlmav raamprogramm; (100)

| — | ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”); (101) |
| --- | --- |

—

ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”); (101)

| — | keskkonnasuunised; (102) |
| --- | --- |

—

keskkonnasuunised; (102)

| — | teadus- ja arendustegevuse raamistik; (103) |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevuse raamistik; (103)

| — | koolitusabi määrus; (104) |
| --- | --- |

—

koolitusabi määrus; (104)

| — | VKEde määrus; (105) |
| --- | --- |

—

VKEde määrus; (105)

| — | ühenduse suunised põllumajandussektoris antava riigiabi kohta; (106) |
| --- | --- |

—

ühenduse suunised põllumajandussektoris antava riigiabi kohta; (106)

| — | kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suunised kõnealuse abi suhtes kohaldatavas sõnastuses. (107) |
| --- | --- |

—

kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suunised kõnealuse abi suhtes kohaldatavas sõnastuses. (107)

Abi hindamisel lähtuti eeskirjadest, mis kehtisid abi andmise hetkel.

| (82) | Kreeka ametiasutused tegid eeluurimise käigus mitu avaldust abi piiramise kohta, püüdes leevendada puudusi abi kokkusobivuses piirkondliku riigiabi andmise juhendiga. Sealhulgas võtsid nad kohustuse järgida ulatuslike investeerimisprojektide puhul mitut valdkonda hõlmavat raamprogrammi ja mitte anda abi raskustes äriühingutele. Abisaajatele annab eelise siiski otseselt seadus, olenemata mis tahes lisatingimusest või haldusasutuste kaalutlusõigusest. Ainult mõne üksiku toetatava sektori ja projekti puhul on abikava kehtimiseks nõutavad teisesed õigusaktid. Näib, et kui välja arvata olukorrad, mille puhul on vaja teiseseid õigusakte, puuduvad Kreeka ametiasutustel seaduslikud võimalused maksumaksjatele kohustuste seadmiseks. Sellest tulenevalt ei saa kõnealuseid kohustusi meetme hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(82)

Kreeka ametiasutused tegid eeluurimise käigus mitu avaldust abi piiramise kohta, püüdes leevendada puudusi abi kokkusobivuses piirkondliku riigiabi andmise juhendiga. Sealhulgas võtsid nad kohustuse järgida ulatuslike investeerimisprojektide puhul mitut valdkonda hõlmavat raamprogrammi ja mitte anda abi raskustes äriühingutele. Abisaajatele annab eelise siiski otseselt seadus, olenemata mis tahes lisatingimusest või haldusasutuste kaalutlusõigusest. Ainult mõne üksiku toetatava sektori ja projekti puhul on abikava kehtimiseks nõutavad teisesed õigusaktid. Näib, et kui välja arvata olukorrad, mille puhul on vaja teiseseid õigusakte, puuduvad Kreeka ametiasutustel seaduslikud võimalused maksumaksjatele kohustuste seadmiseks. Sellest tulenevalt ei saa kõnealuseid kohustusi meetme hindamisel arvesse võtta.

| (83) | Komisjon ei saa nõustuda Kreeka ametiasutuste ega Kreeka Tööstusliidu esitatud argumentidega. (108) Kreeka ametiasutuste väitele, et neile ettevõtetele antav abi, kellel oli juba eelmise kava kohaselt maksuvaba reservfondi moodustamise õigus, on olemasolev abi, vastab komisjon, et asjaolu, et ettevõte on olemasoleva kava alusel abikõlblik, ei õigusta abi andmist uue kava alusel. Oma vastuses komisjoni otsusele ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitasid Kreeka ametiasutused ettepaneku luua riiklik asutus, mis kontrolliks tagantjärele iga üksikjuhtumi vastavust ühenduse riigiabieeskirjadele. Komisjon märgib, et abi ühisturuga kokkusobivuse kontroll on tema eelisõigus ja seepärast ei saa ta seda ettepanekut heaks kiita. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon ei saa nõustuda Kreeka ametiasutuste ega Kreeka Tööstusliidu esitatud argumentidega. (108) Kreeka ametiasutuste väitele, et neile ettevõtetele antav abi, kellel oli juba eelmise kava kohaselt maksuvaba reservfondi moodustamise õigus, on olemasolev abi, vastab komisjon, et asjaolu, et ettevõte on olemasoleva kava alusel abikõlblik, ei õigusta abi andmist uue kava alusel. Oma vastuses komisjoni otsusele ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitasid Kreeka ametiasutused ettepaneku luua riiklik asutus, mis kontrolliks tagantjärele iga üksikjuhtumi vastavust ühenduse riigiabieeskirjadele. Komisjon märgib, et abi ühisturuga kokkusobivuse kontroll on tema eelisõigus ja seepärast ei saa ta seda ettepanekut heaks kiita.

VI.3.1.   Vähese tähtsusega abi määruse kohaldamine

| (84) | Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (edaspidi „vähese tähtsusega abi määrus”), (109) ei saa kohaldada terve abikava suhtes. Kõnealuses seaduses ei ole ühtki sätet, mis seaks ühele abisaajale antava abisumma ülempiiriks 100 000 eurot. (110) Lisaks sellele ei järgita määruse (EÜ) nr 69/2001 artikli 3 sätteid, mis käsitlevad kumuleerumist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

(84)

Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (edaspidi „vähese tähtsusega abi määrus”), (109) ei saa kohaldada terve abikava suhtes. Kõnealuses seaduses ei ole ühtki sätet, mis seaks ühele abisaajale antava abisumma ülempiiriks 100 000 eurot. (110) Lisaks sellele ei järgita määruse (EÜ) nr 69/2001 artikli 3 sätteid, mis käsitlevad kumuleerumist ja järelevalvet.

| (85) | Kalandus- ja põllumajandussektoris antava vähese tähtsusega abi käsitlevad sätted sisalduvad komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandus- ja kalandussektoris. (111) Kõnealune määrus jõustus 1. jaanuaril 2005 ja seda kohaldatakse enne selle jõustumist antud abi suhtes, kui üksikabi vastab kõigile kõnealuse määruse artiklites 1 ja 3 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(85)

Kalandus- ja põllumajandussektoris antava vähese tähtsusega abi käsitlevad sätted sisalduvad komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandus- ja kalandussektoris. (111) Kõnealune määrus jõustus 1. jaanuaril 2005 ja seda kohaldatakse enne selle jõustumist antud abi suhtes, kui üksikabi vastab kõigile kõnealuse määruse artiklites 1 ja 3 sätestatud tingimustele.

| (86) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1860/2004 on sätestatud, et põllumajandustoodete või kalandustoodete valdkonnas antud abi, mille suurus ühe abisaaja kohta on kolmeaastase ajavahemiku jooksul kuni 3 000 eurot ja mis ei ületa iga liikmesriigi jaoks kindlaksmääratud ülemmäära (mis on Kreeka põllumajanduse ja kalanduse puhul vastavalt 34 965 000 ja 2 036 370 eurot), ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohane riigiabi, kui seda ei ole kindlaks määratud turuleviidavate toodete hinna või koguse alusel ja kui see ei ole seotud ekspordiga (eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ega toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega) ega sõltu kodumaiste toodete kasutamisest importtoodete asemel. Seadusel nr 3220/2004 põhineva abikava raames ei peeta eespool nimetatud tingimustele vastavat abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaseks riigiabiks. |
| --- | --- |

(86)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1860/2004 on sätestatud, et põllumajandustoodete või kalandustoodete valdkonnas antud abi, mille suurus ühe abisaaja kohta on kolmeaastase ajavahemiku jooksul kuni 3 000 eurot ja mis ei ületa iga liikmesriigi jaoks kindlaksmääratud ülemmäära (mis on Kreeka põllumajanduse ja kalanduse puhul vastavalt 34 965 000 ja 2 036 370 eurot), ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohane riigiabi, kui seda ei ole kindlaks määratud turuleviidavate toodete hinna või koguse alusel ja kui see ei ole seotud ekspordiga (eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ega toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega) ega sõltu kodumaiste toodete kasutamisest importtoodete asemel. Seadusel nr 3220/2004 põhineva abikava raames ei peeta eespool nimetatud tingimustele vastavat abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaseks riigiabiks.

| (87) | Asjaomases seaduses ei ole ühtki sätet, mis piiraks abisaajale antavat abisummat 3 000 euroni või millega kehtestatakse Kreeka vähese tähtsusega abi ülemmäär. Lisaks sellele ei järgita määruse (EÜ) nr 1860/2004 artikli 3 sätteid, mis käsitlevad kumuleerumist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

(87)

Asjaomases seaduses ei ole ühtki sätet, mis piiraks abisaajale antavat abisummat 3 000 euroni või millega kehtestatakse Kreeka vähese tähtsusega abi ülemmäär. Lisaks sellele ei järgita määruse (EÜ) nr 1860/2004 artikli 3 sätteid, mis käsitlevad kumuleerumist ja järelevalvet.

| (88) | Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (112) võib kohaldada – vastavalt selle artikli 5 lõikele 1 – transpordisektoris ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise alal tegutsevate ettevõtete suhtes, kui abi vastab kõigile määruse artiklites 1 ja 2 sätestatud tingimustele. Kõnealustes artiklites on nõutud, et ühele abisaajale antava abi summa ei ületaks artikli 2 lõikes 2 sätestatud abikõlbliku summa ülemmäära, s.o 200 000 eurot põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtete puhul ja 100 000 eurot transpordisektoris. Lisaks sellele nõutakse määruses, et põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted jäetaks määruse kohaldamisalast välja juhul,






  a) | kui abisumma määratakse kindlaks esmastelt tootjatelt ostetud või kõnealuste ettevõtjate poolt turule viidud toodete hinna või koguse alusel; |
| --- | --- | --- |

(88)

Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (112) võib kohaldada – vastavalt selle artikli 5 lõikele 1 – transpordisektoris ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise alal tegutsevate ettevõtete suhtes, kui abi vastab kõigile määruse artiklites 1 ja 2 sätestatud tingimustele. Kõnealustes artiklites on nõutud, et ühele abisaajale antava abi summa ei ületaks artikli 2 lõikes 2 sätestatud abikõlbliku summa ülemmäära, s.o 200 000 eurot põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtete puhul ja 100 000 eurot transpordisektoris. Lisaks sellele nõutakse määruses, et põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted jäetaks määruse kohaldamisalast välja juhul,

a)

kui abisumma määratakse kindlaks esmastelt tootjatelt ostetud või kõnealuste ettevõtjate poolt turule viidud toodete hinna või koguse alusel;

| b) | kui abi antakse tingimusel, et osa abist või terve abi antakse edasi esmastele tootjatele. |
| --- | --- |

b)

kui abi antakse tingimusel, et osa abist või terve abi antakse edasi esmastele tootjatele.

Samuti tuleb määruse kohaldamisalast välja jätta abi, mida antakse tasulist autokaubavedu teostavatele ettevõtjatele mootorsõidukite soetamiseks.

| (89) | Asjaomases seaduses ei ole ühtki sätet, mis piiraks abisaajale antava abi summat. Lisaks sellele ei järgita määruse (EÜ) nr 1998/2006 artiklite 1 ja 2 sätteid. |
| --- | --- |

(89)

Asjaomases seaduses ei ole ühtki sätet, mis piiraks abisaajale antava abi summat. Lisaks sellele ei järgita määruse (EÜ) nr 1998/2006 artiklite 1 ja 2 sätteid.

| (90) | Siit järeldub, et kava ei vasta kõnealuste määruste tingimustele. |
| --- | --- |

(90)

Siit järeldub, et kava ei vasta kõnealuste määruste tingimustele.

VI.3.2.   Ühisturuga kokkusobivus piirkondliku riigiabi andmise juhendi alusel

| (91) | Meedet tuleb kõigepealt vaadelda piirkondliku riigiabi andmise juhendist lähtudes. Piirkondliku riigiabi andmise juhendi kohaldamisalast on välja jäetud asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete esmatootmine, kalandussektor ja söetööstus. Ent kõnealuse meetme alusel on põllumajanduslik tootmine kahe sektori, nimelt intensiivpõllumajanduse ja kalanduse ning põllumajandus- ja agrotööstusühistute raames abikõlblik. Peale selle saab söekaevandamist toetada selliste sektorite raames nagu mäetööstus ning maavarade ja marmori kaevandamine ja töötlemine. Sellest tulenevalt ei saa kõnealustes sektorites antavat abi mingil juhul õigustada piirkondliku riigiabi andmise juhendi sätetega. |
| --- | --- |

(91)

Meedet tuleb kõigepealt vaadelda piirkondliku riigiabi andmise juhendist lähtudes. Piirkondliku riigiabi andmise juhendi kohaldamisalast on välja jäetud asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete esmatootmine, kalandussektor ja söetööstus. Ent kõnealuse meetme alusel on põllumajanduslik tootmine kahe sektori, nimelt intensiivpõllumajanduse ja kalanduse ning põllumajandus- ja agrotööstusühistute raames abikõlblik. Peale selle saab söekaevandamist toetada selliste sektorite raames nagu mäetööstus ning maavarade ja marmori kaevandamine ja töötlemine. Sellest tulenevalt ei saa kõnealustes sektorites antavat abi mingil juhul õigustada piirkondliku riigiabi andmise juhendi sätetega.

| (92) | Piirkondliku riigiabi andmise juhendi alusel võidakse abi anda nii alginvesteeringu kui ka suuremate tegevuskulude katmiseks, kui on täidetud teatavad tingimused. Kõnealuses seaduses ei ole täpsustatud, kumba neist kahest kohaldatakse. |
| --- | --- |

(92)

Piirkondliku riigiabi andmise juhendi alusel võidakse abi anda nii alginvesteeringu kui ka suuremate tegevuskulude katmiseks, kui on täidetud teatavad tingimused. Kõnealuses seaduses ei ole täpsustatud, kumba neist kahest kohaldatakse.

| (93) | Piirkondliku riigiabi andmise juhendi punkti 4.4 kohaselt tähendavad alginvesteeringud investeeringut põhikapitali seoses uue tootmisüksuse rajamisega, olemasoleva tootmisüksuse laiendamisega või uue tegevuse alustamisega või investeeringut, mis tehakse sellise tootmisüksuse ostmiseks, mis on suletud või mis oleks suletud, kui seda ei oleks ostetud, kuid mis ei kuulu raskustes olevale äriühingule. Komisjoni arvates ei vasta kõnealuse meetme raames abikõlblikud investeerimiskulud esitatud määratlusele ega ole seega alginvesteering. Asendusinvesteeringuid ei ole abikõlblike investeerimisprojektide hulgast välja jäetud, näiteks kui need on seotud suurematel tööstusaladel liikumiseks ja töötajate veoks kasutatavate transpordivahendite, arvutite, mööbli ja seadmetega, pinnaseteisaldustöödega juurdepääsuks kaevandustele või kasutatud veoautodega. Töötajate majutamiseks ja nende sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks ettenähtud hoonetesse ja sisseseadesse investeerimine ei näi olevat tootlik investeering. Kõrvalistesse, raskesti ligipääsetavatesse piirkondadesse transportimise sektoris rakendatavad transpordivahenditega seotud projektid hõlmavad standardbaasi transpordivahendeid, mis on vastuolus piirkondliku riigiabi andmise juhendiga. (113) Lisaks standardbaasile ületab koguinvesteeringutest kuni 60 % ulatuses tarkvara ostmine ja selle arendamine immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute 25 % suurust ülempiiri. Muid tarkvara abikõlblike kulude hulka arvamise tingimusi ei ole kehtestatud. (114) Peale selle on tarkvaraarendus tarkvaraarenduse sektoris käimasolev tegevus ja seda peetakse nimetatud sektori tegevuskuluks. Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 2 kohaselt võidakse investeerimisabi anda ka väljaspool Kreekat toimuva tegevuse toetamiseks. Piirkondliku riigiabi andmise juhendi kohaselt ei ole kõnealune tegevus aga abikõlblik. |
| --- | --- |

(93)

Piirkondliku riigiabi andmise juhendi punkti 4.4 kohaselt tähendavad alginvesteeringud investeeringut põhikapitali seoses uue tootmisüksuse rajamisega, olemasoleva tootmisüksuse laiendamisega või uue tegevuse alustamisega või investeeringut, mis tehakse sellise tootmisüksuse ostmiseks, mis on suletud või mis oleks suletud, kui seda ei oleks ostetud, kuid mis ei kuulu raskustes olevale äriühingule. Komisjoni arvates ei vasta kõnealuse meetme raames abikõlblikud investeerimiskulud esitatud määratlusele ega ole seega alginvesteering. Asendusinvesteeringuid ei ole abikõlblike investeerimisprojektide hulgast välja jäetud, näiteks kui need on seotud suurematel tööstusaladel liikumiseks ja töötajate veoks kasutatavate transpordivahendite, arvutite, mööbli ja seadmetega, pinnaseteisaldustöödega juurdepääsuks kaevandustele või kasutatud veoautodega. Töötajate majutamiseks ja nende sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks ettenähtud hoonetesse ja sisseseadesse investeerimine ei näi olevat tootlik investeering. Kõrvalistesse, raskesti ligipääsetavatesse piirkondadesse transportimise sektoris rakendatavad transpordivahenditega seotud projektid hõlmavad standardbaasi transpordivahendeid, mis on vastuolus piirkondliku riigiabi andmise juhendiga. (113) Lisaks standardbaasile ületab koguinvesteeringutest kuni 60 % ulatuses tarkvara ostmine ja selle arendamine immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute 25 % suurust ülempiiri. Muid tarkvara abikõlblike kulude hulka arvamise tingimusi ei ole kehtestatud. (114) Peale selle on tarkvaraarendus tarkvaraarenduse sektoris käimasolev tegevus ja seda peetakse nimetatud sektori tegevuskuluks. Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 2 kohaselt võidakse investeerimisabi anda ka väljaspool Kreekat toimuva tegevuse toetamiseks. Piirkondliku riigiabi andmise juhendi kohaselt ei ole kõnealune tegevus aga abikõlblik.

| (94) | Lisaks sellele ületab käesoleva meetme raames antava abi ülemmäär, mis ulatub kuni 37,05 %-ni 2004. aasta ja 36,89 %-ni 2005. aasta abikõlblikest kuludest, Kreeka piirkondliku abi kaardis sätestatud abi ülemmäärasid. (115) Eelkõige näib, et A ja B piirkondades võidakse Kreeka piirkondliku abi kaardi kohaseid abi ülemmäärasid ületada seaduse nr 2601/1998 artikli 5 kohaste projektide (piirmäär 35 %), ühenduse toetuse raamistiku (116) kohaselt kaasrahastatavate projektide (piirmäär 35 %) ja muude projektide puhul (A piirkondade jaoks ei ole piirkondlikku abi ette nähtud, B piirkondade abi ülemmäär on 18,4 %). C ja D piirkondades võidakse ületada turismiprojektide (piirmäär 33,2 %) ja muude projektide (piirmäär 35,1 %) abi ülemmäära. |
| --- | --- |

(94)

Lisaks sellele ületab käesoleva meetme raames antava abi ülemmäär, mis ulatub kuni 37,05 %-ni 2004. aasta ja 36,89 %-ni 2005. aasta abikõlblikest kuludest, Kreeka piirkondliku abi kaardis sätestatud abi ülemmäärasid. (115) Eelkõige näib, et A ja B piirkondades võidakse Kreeka piirkondliku abi kaardi kohaseid abi ülemmäärasid ületada seaduse nr 2601/1998 artikli 5 kohaste projektide (piirmäär 35 %), ühenduse toetuse raamistiku (116) kohaselt kaasrahastatavate projektide (piirmäär 35 %) ja muude projektide puhul (A piirkondade jaoks ei ole piirkondlikku abi ette nähtud, B piirkondade abi ülemmäär on 18,4 %). C ja D piirkondades võidakse ületada turismiprojektide (piirmäär 33,2 %) ja muude projektide (piirmäär 35,1 %) abi ülemmäära.

| (95) | Meetmega ei kohustata säilitama alginvesteeringut vähemalt viie aasta jooksul, nagu nõutakse piirkondliku riigiabi andmise juhendi punktis 4.10. |
| --- | --- |

(95)

Meetmega ei kohustata säilitama alginvesteeringut vähemalt viie aasta jooksul, nagu nõutakse piirkondliku riigiabi andmise juhendi punktis 4.10.

| (96) | Tegevusabi võib pidada piirkondliku riigiabi andmise juhendi punkti 4.15 kohaselt erandkorras õigustatuks, kui see soodustab piirkondlikku arengut ja kui selle suurus on võrdeline ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse. Ent komisjon ei ole saanud sellekohast teavet ja kahtleb tõsiselt, kas kõnealune väga ulatuslik meede, mis hõlmab kogu Kreeka territooriumi ja paljusid laialt määratletud sektoreid, suudab kõrvaldada konkreetseid piirkondlikke puudusi. |
| --- | --- |

(96)

Tegevusabi võib pidada piirkondliku riigiabi andmise juhendi punkti 4.15 kohaselt erandkorras õigustatuks, kui see soodustab piirkondlikku arengut ja kui selle suurus on võrdeline ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse. Ent komisjon ei ole saanud sellekohast teavet ja kahtleb tõsiselt, kas kõnealune väga ulatuslik meede, mis hõlmab kogu Kreeka territooriumi ja paljusid laialt määratletud sektoreid, suudab kõrvaldada konkreetseid piirkondlikke puudusi.

| (97) | Seetõttu märgib komisjon, et abikava on tervikuna piirkondliku riigiabi andmise juhendi alusel ühisturuga kokkusobimatu, sest selles ei võeta arvesse suuniste kohaldamisala, alginvesteeringu määratlust ega abi osatähtsust. Lisaks sellele ei ole kava alusel antud üksikabiga algusest peale kaasnenud seadusjärgset kohustust säilitada alginvesteering abi saanud piirkonnas vähemalt viie aasta jooksul. Ükski tegevusabi üksikjuhtum ei ole algusest peale olnud põhjendatud. Järelikult ei saa ühtegi kõnealuse kava alusel antud üksikabi pidada piirkondliku riigiabi andmise juhendi alusel ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(97)

Seetõttu märgib komisjon, et abikava on tervikuna piirkondliku riigiabi andmise juhendi alusel ühisturuga kokkusobimatu, sest selles ei võeta arvesse suuniste kohaldamisala, alginvesteeringu määratlust ega abi osatähtsust. Lisaks sellele ei ole kava alusel antud üksikabiga algusest peale kaasnenud seadusjärgset kohustust säilitada alginvesteering abi saanud piirkonnas vähemalt viie aasta jooksul. Ükski tegevusabi üksikjuhtum ei ole algusest peale olnud põhjendatud. Järelikult ei saa ühtegi kõnealuse kava alusel antud üksikabi pidada piirkondliku riigiabi andmise juhendi alusel ühisturuga kokkusobivaks.

VI.3.3.   Ühisturuga kokkusobivus mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (2002) alusel

| (98) | Mitut valdkonda hõlmava raamprogrammiga (2002) nähakse ette, et teatada tuleb igast piirkondlikust investeerimisabist, mille puhul kavandatud abi suurus ületab sellise abi lubatud ülemmäära, mida 100 miljoni suurune investeering võib mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis sätestatud piirkondliku abi vähendatud ülemmäärade kohaselt saada. Kõnealuse meetmega ei välistata ulatuslikku investeerimisabi ega kohustata sellistest juhtudest eraldi teatama. Samuti ei kohaldata sellistel juhtudel madalamaid abi ülemmäärasid. |
| --- | --- |

(98)

Mitut valdkonda hõlmava raamprogrammiga (2002) nähakse ette, et teatada tuleb igast piirkondlikust investeerimisabist, mille puhul kavandatud abi suurus ületab sellise abi lubatud ülemmäära, mida 100 miljoni suurune investeering võib mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis sätestatud piirkondliku abi vähendatud ülemmäärade kohaselt saada. Kõnealuse meetmega ei välistata ulatuslikku investeerimisabi ega kohustata sellistest juhtudest eraldi teatama. Samuti ei kohaldata sellistel juhtudel madalamaid abi ülemmäärasid.

| (99) | Sellest tulenevalt märgib komisjon, et meede ei vasta eespool nimetatud mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi tingimustele ja on järelikult kõnealuse raamistiku alusel ühisturuga kokkusobimatu. Lisaks sellele peaks kava selleks, et olla mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (2002) alusel ühisturuga kokkusobiv, vastama piirkondliku riigiabi andmise juhendile. Et see nii ei ole, selgus eelmisest osast. Eelkõige ei kaasnenud ühegi kava alusel antud üksikabiga algusest peale seadusjärgset kohustust säilitada alginvesteering abi saanud piirkonnas vähemalt viie aasta jooksul. Järelikult ei saa ühtegi kõnealuse kava alusel antud üksikabi pidada mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (2002) alusel ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(99)

Sellest tulenevalt märgib komisjon, et meede ei vasta eespool nimetatud mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi tingimustele ja on järelikult kõnealuse raamistiku alusel ühisturuga kokkusobimatu. Lisaks sellele peaks kava selleks, et olla mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (2002) alusel ühisturuga kokkusobiv, vastama piirkondliku riigiabi andmise juhendile. Et see nii ei ole, selgus eelmisest osast. Eelkõige ei kaasnenud ühegi kava alusel antud üksikabiga algusest peale seadusjärgset kohustust säilitada alginvesteering abi saanud piirkonnas vähemalt viie aasta jooksul. Järelikult ei saa ühtegi kõnealuse kava alusel antud üksikabi pidada mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (2002) alusel ühisturuga kokkusobivaks.

VI.3.4.   Ühisturuga kokkusobivus päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel

| (100) | Kreeka ametiasutused selgitasid, et meedet ei kohaldatud raskustes olevate ettevõtete suhtes. Tegelikult said seda kasutada üksnes kasumit saavad äriühingud. Seepärast on välistatud, et kõnealune kava oleks ühisturuga kokkusobiv päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. Järelikult ei saa ühtegi kõnealuse kava alusel antud üksikabi pidada nimetatud suuniste alusel ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(100)

Kreeka ametiasutused selgitasid, et meedet ei kohaldatud raskustes olevate ettevõtete suhtes. Tegelikult said seda kasutada üksnes kasumit saavad äriühingud. Seepärast on välistatud, et kõnealune kava oleks ühisturuga kokkusobiv päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. Järelikult ei saa ühtegi kõnealuse kava alusel antud üksikabi pidada nimetatud suuniste alusel ühisturuga kokkusobivaks.

VI.3.5.   Ühisturuga kokkusobivus keskkonnasuuniste alusel

| (101) | Komisjon hindas ka seda, kas mõnele projektile antud abi võiks olla keskkonnasuunistega kokkusobiv. Keskkonnasuuniste alusel saab hinnata järgmisi investeeringuid: investeeringud keskkonnatingimuste parandamiseks, (117) keskkonnatehnoloogiate kasutuselevõtt ja kohandamine, investeeringud taastuvasse energiasse, elektrienergia ja soojuse koostootmisse ning energia säästmisse, samuti ringlussevõturajatiste loomisse ja laiendamisse. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon hindas ka seda, kas mõnele projektile antud abi võiks olla keskkonnasuunistega kokkusobiv. Keskkonnasuuniste alusel saab hinnata järgmisi investeeringuid: investeeringud keskkonnatingimuste parandamiseks, (117) keskkonnatehnoloogiate kasutuselevõtt ja kohandamine, investeeringud taastuvasse energiasse, elektrienergia ja soojuse koostootmisse ning energia säästmisse, samuti ringlussevõturajatiste loomisse ja laiendamisse.

| (102) | Keskkonnasuuniste punktis 28 võimaldatakse anda VKEdele investeerimisabi kolme aasta jooksul pärast uute kohustuslike ühenduse standardite vastuvõtmist. Kõnealuses kavas ei ole abi seotud uute ühenduse standardite kehtestamisega ning selles ei ole selgelt kindlaks määratud investeerimiskulusid. |
| --- | --- |

(102)

Keskkonnasuuniste punktis 28 võimaldatakse anda VKEdele investeerimisabi kolme aasta jooksul pärast uute kohustuslike ühenduse standardite vastuvõtmist. Kõnealuses kavas ei ole abi seotud uute ühenduse standardite kehtestamisega ning selles ei ole selgelt kindlaks määratud investeerimiskulusid.

| (103) | Keskkonnasuuniste punktis 29 võimaldatakse anda investeerimisabi, mis aitab ettevõtetel saavutada ühenduse standarditest rangemad keskkonnastandardid. Kõnealuses kavas ei ole abi tingimuseks seatud ühenduse standarditest rangemate standardite saavutamist ning selles ei ole selgelt kindlaks määratud investeerimiskulusid. |
| --- | --- |

(103)

Keskkonnasuuniste punktis 29 võimaldatakse anda investeerimisabi, mis aitab ettevõtetel saavutada ühenduse standarditest rangemad keskkonnastandardid. Kõnealuses kavas ei ole abi tingimuseks seatud ühenduse standarditest rangemate standardite saavutamist ning selles ei ole selgelt kindlaks määratud investeerimiskulusid.

| (104) | Keskkonnasuuniste punktis 30 võimaldatakse anda investeerimisabi energia säästmiseks. Kõnealuses kavas ei ole investeerimiskulusid selgelt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(104)

Keskkonnasuuniste punktis 30 võimaldatakse anda investeerimisabi energia säästmiseks. Kõnealuses kavas ei ole investeerimiskulusid selgelt kindlaks määratud.

| (105) | Keskkonnasuuniste punktis 31 võimaldatakse anda investeerimisabi elektrienergia ja soojuse koostootmiseks, kui energia muundamise kasutegur on eriti suur. Kõnealuses kavas ei ole eriti suurt energia muundamise kasutegurit abi tingimuseks seatud ja investeerimiskulusid selgelt kindlaks määratud ning kavas ei järgita ilmtingimata suunistes sätestatud asjaomaseid abi ülemmäärasid. |
| --- | --- |

(105)

Keskkonnasuuniste punktis 31 võimaldatakse anda investeerimisabi elektrienergia ja soojuse koostootmiseks, kui energia muundamise kasutegur on eriti suur. Kõnealuses kavas ei ole eriti suurt energia muundamise kasutegurit abi tingimuseks seatud ja investeerimiskulusid selgelt kindlaks määratud ning kavas ei järgita ilmtingimata suunistes sätestatud asjaomaseid abi ülemmäärasid.

| (106) | Keskkonnasuuniste punktis 32 võimaldatakse anda investeerimisabi taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks, kui kohustuslikud ühenduse standardid puuduvad. Kõnealuses kavas ei ole taastuvaid energiaallikaid siiski selgelt määratletud ja seetõttu ei ole selge, mil määral saab suuniste punkti 32 kohaldada. Lisaks sellele ei ole kavas selgelt kindlaks määratud investeerimiskulusid ja samuti ei ole selge, kas asjaomaseid abi ülemmäärasid järgitakse. |
| --- | --- |

(106)

Keskkonnasuuniste punktis 32 võimaldatakse anda investeerimisabi taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks, kui kohustuslikud ühenduse standardid puuduvad. Kõnealuses kavas ei ole taastuvaid energiaallikaid siiski selgelt määratletud ja seetõttu ei ole selge, mil määral saab suuniste punkti 32 kohaldada. Lisaks sellele ei ole kavas selgelt kindlaks määratud investeerimiskulusid ja samuti ei ole selge, kas asjaomaseid abi ülemmäärasid järgitakse.

| (107) | Isegi kui investeeringud oleksid kõnealuse punkti alusel abikõlblikud, ei ole Kreeka tõendanud, et abikõlblikud kulud vastaksid keskkonnasuuniste punktide 36 ja 37 tingimustele, millega määratakse kindlaks abi aluseks olevad investeeringud ja abikõlblikud kulud. |
| --- | --- |

(107)

Isegi kui investeeringud oleksid kõnealuse punkti alusel abikõlblikud, ei ole Kreeka tõendanud, et abikõlblikud kulud vastaksid keskkonnasuuniste punktide 36 ja 37 tingimustele, millega määratakse kindlaks abi aluseks olevad investeeringud ja abikõlblikud kulud.

| (108) | Keskkonnasuuniste punktis 38 võimaldatakse anda abi saastatud tööstusalade puhastamiseks, kui saaste tekitajat ei suudeta kindlaks teha või kulusid kandma panna. Kõnealuses kavas ei ole abi andmise tingimuseks seatud suutmatust saaste tekitajat kindlaks teha või kulusid kandma panna. |
| --- | --- |

(108)

Keskkonnasuuniste punktis 38 võimaldatakse anda abi saastatud tööstusalade puhastamiseks, kui saaste tekitajat ei suudeta kindlaks teha või kulusid kandma panna. Kõnealuses kavas ei ole abi andmise tingimuseks seatud suutmatust saaste tekitajat kindlaks teha või kulusid kandma panna.

| (109) | Keskkonnasuuniste punktis 39 võimaldatakse anda investeerimisabi, kui linnapiirkonnas või Natura 2000 kaitsealadel asuvate ettevõtete seaduslik tegevus tekitab märkimisväärset saastet ja ettevõtted tuleb sobilikumasse piirkonda ümber paigutada. Asukoha muutmise põhjused peavad seejuures olema seotud keskkonnakaitsega ja asukoha muutmine peab toimuma haldus- või kohtuotsuse alusel ning ettevõtja peab järgima kõige rangemaid keskkonnastandardeid, mida tema uues asukohas kohaldatakse. Abi osatähtsus võib olla kuni 30 % ja VKEde puhul kuni 40 % abikõlblikest kuludest. Abikõlblikuks peetakse maa ostmise ja mahajäetud tehasega sama võimsusega uue tehase ehitamise või ostmisega seotud kulud, millest on maha arvatud teisaldamishüvitised. Esimese viie tegevusaasta jooksul tekkiv tootmisvõimsuse suurenemisest tulenev kulude kokkuhoid või kasum ning tehniliselt samaväärse, kuid erineva keskkonnakaitse tasemega investeeringu kulud tuleb investeerimisabikõlblikest kuludest maha arvata. Ent kõnealuses kavas ei ole sellist abikõlblikest kuludest mahaarvamist ette nähtud. Kõnealuses kavas ei ole abi saamisele seatud teisaldamisega ja abikõlblike kuludega seotud piiranguid, mida nimetati eespool. Kavas ei võeta arvesse suurettevõtete 30 % suurust abi ülemmäära. Lisaks sellele ei ole kohaldamisalast välja jäetud teisaldamisega seotud tegevusabi. |
| --- | --- |

(109)

Keskkonnasuuniste punktis 39 võimaldatakse anda investeerimisabi, kui linnapiirkonnas või Natura 2000 kaitsealadel asuvate ettevõtete seaduslik tegevus tekitab märkimisväärset saastet ja ettevõtted tuleb sobilikumasse piirkonda ümber paigutada. Asukoha muutmise põhjused peavad seejuures olema seotud keskkonnakaitsega ja asukoha muutmine peab toimuma haldus- või kohtuotsuse alusel ning ettevõtja peab järgima kõige rangemaid keskkonnastandardeid, mida tema uues asukohas kohaldatakse. Abi osatähtsus võib olla kuni 30 % ja VKEde puhul kuni 40 % abikõlblikest kuludest. Abikõlblikuks peetakse maa ostmise ja mahajäetud tehasega sama võimsusega uue tehase ehitamise või ostmisega seotud kulud, millest on maha arvatud teisaldamishüvitised. Esimese viie tegevusaasta jooksul tekkiv tootmisvõimsuse suurenemisest tulenev kulude kokkuhoid või kasum ning tehniliselt samaväärse, kuid erineva keskkonnakaitse tasemega investeeringu kulud tuleb investeerimisabikõlblikest kuludest maha arvata. Ent kõnealuses kavas ei ole sellist abikõlblikest kuludest mahaarvamist ette nähtud. Kõnealuses kavas ei ole abi saamisele seatud teisaldamisega ja abikõlblike kuludega seotud piiranguid, mida nimetati eespool. Kavas ei võeta arvesse suurettevõtete 30 % suurust abi ülemmäära. Lisaks sellele ei ole kohaldamisalast välja jäetud teisaldamisega seotud tegevusabi.

| (110) | Pakenditest ja juba tarvitatud toodetest toorme ning muude materjalide tootmiseks ettenähtud rajatiste loomise ja laiendamise kulude puhul ei välistata kavas, et abi antakse muude kui abisaajalt pärit materjalide ringlussevõtuks. See ei ole kooskõlas põhimõttega „saaste tekitaja maksab”, mille kohaselt peab ettevõtja tegema investeeringuid oma keskkonnahoidlikkuse suurendamiseks ja enda tekitatud saaste vähendamiseks. (118) Sellest tulenevalt ei saa keskkonnasuuniseid kohaldada selliste ringlussevõturajatiste loomiseks ja laiendamiseks, mis kasutavad muid kui abisaajalt pärit materjale. Kuna kõnealust meedet ei saa hinnata keskkonnasuuniste alusel, hindas komisjon seda vahetult EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Komisjonil on tavaks hinnata selliseid juhtumeid kolme lisakriteeriumi alusel: 1) abi ei tohi vabastada algseid saaste tekitajaid kuludest, mida neil tuleks ühenduse õiguse kohaselt kanda, 2) töödeldud materjalid jääksid vastasel korral kokku kogumata või neid töödeldaks vähem keskkonnahoidlikult, 3) projektid peavad olema uuenduslikud, s.o tehnoloogiad peavad ületama tehnika hetketaseme. (119) Kavas ei tagata, et pakenditest ja juba tarvitatud toodetest toorme ja muude materjalide tootmiseks ettenähtud rajatiste loomise ja laiendamise kulutuste katmiseks antav abi vastab kolmele eespool nimetatud kriteeriumile. |
| --- | --- |

(110)

Pakenditest ja juba tarvitatud toodetest toorme ning muude materjalide tootmiseks ettenähtud rajatiste loomise ja laiendamise kulude puhul ei välistata kavas, et abi antakse muude kui abisaajalt pärit materjalide ringlussevõtuks. See ei ole kooskõlas põhimõttega „saaste tekitaja maksab”, mille kohaselt peab ettevõtja tegema investeeringuid oma keskkonnahoidlikkuse suurendamiseks ja enda tekitatud saaste vähendamiseks. (118) Sellest tulenevalt ei saa keskkonnasuuniseid kohaldada selliste ringlussevõturajatiste loomiseks ja laiendamiseks, mis kasutavad muid kui abisaajalt pärit materjale. Kuna kõnealust meedet ei saa hinnata keskkonnasuuniste alusel, hindas komisjon seda vahetult EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Komisjonil on tavaks hinnata selliseid juhtumeid kolme lisakriteeriumi alusel: 1) abi ei tohi vabastada algseid saaste tekitajaid kuludest, mida neil tuleks ühenduse õiguse kohaselt kanda, 2) töödeldud materjalid jääksid vastasel korral kokku kogumata või neid töödeldaks vähem keskkonnahoidlikult, 3) projektid peavad olema uuenduslikud, s.o tehnoloogiad peavad ületama tehnika hetketaseme. (119) Kavas ei tagata, et pakenditest ja juba tarvitatud toodetest toorme ja muude materjalide tootmiseks ettenähtud rajatiste loomise ja laiendamise kulutuste katmiseks antav abi vastab kolmele eespool nimetatud kriteeriumile.

| (111) | Lisaks sellele ei ole välistatud, et tegevusabi antakse keskkonnatehnoloogiate kasutuselevõtmise ja kohandamise raames. Kõnealune abi oleks õigustatud üksnes juhul, kui seda antaks jäätmekäitluseks, energia säästmiseks, taastuva energia kasutamiseks või soojuse ja elektrienergia koostootmiseks. Abi peaks vastama keskkonnasuuniste punktides 43–67 sätestatud tingimustele. Ent meetmega ei tagata, et tegevusabi antakse nimetatud eesmärkidel ning meede ei vasta asjaomastele tingimustele. |
| --- | --- |

(111)

Lisaks sellele ei ole välistatud, et tegevusabi antakse keskkonnatehnoloogiate kasutuselevõtmise ja kohandamise raames. Kõnealune abi oleks õigustatud üksnes juhul, kui seda antaks jäätmekäitluseks, energia säästmiseks, taastuva energia kasutamiseks või soojuse ja elektrienergia koostootmiseks. Abi peaks vastama keskkonnasuuniste punktides 43–67 sätestatud tingimustele. Ent meetmega ei tagata, et tegevusabi antakse nimetatud eesmärkidel ning meede ei vasta asjaomastele tingimustele.

| (112) | Kahtlused, mida komisjon avaldas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel, püsivad endiselt ja seepärast ei saa kava tunnistada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(112)

Kahtlused, mida komisjon avaldas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel, püsivad endiselt ja seepärast ei saa kava tunnistada ühisturuga kokkusobivaks.

| (113) | Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kava ei vasta keskkonnasuuniste eespool kirjeldatud tingimustele ega komisjoni tava kohaselt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tingimustele ning on seega keskkonnasuuniste ja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobimatu. Lisaks sellele on komisjon üle vaadanud kõik keskkonnasuuniste punktid ja komisjoni tava seoses artikli 87 lõike 3 punktiga c ning jõudnud järeldusele, et Kreeka ametiasutused ei ole suutnud tõendada, et mis tahes üksikabi oleks andmise hetkest alates ühisturuga kokkusobiv nimetatud suuniste või EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c seotud komisjoni tava alusel. (120) |
| --- | --- |

(113)

Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kava ei vasta keskkonnasuuniste eespool kirjeldatud tingimustele ega komisjoni tava kohaselt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tingimustele ning on seega keskkonnasuuniste ja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobimatu. Lisaks sellele on komisjon üle vaadanud kõik keskkonnasuuniste punktid ja komisjoni tava seoses artikli 87 lõike 3 punktiga c ning jõudnud järeldusele, et Kreeka ametiasutused ei ole suutnud tõendada, et mis tahes üksikabi oleks andmise hetkest alates ühisturuga kokkusobiv nimetatud suuniste või EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c seotud komisjoni tava alusel. (120)

VI.3.6.   Ühisturuga kokkusobivus teadus- ja arendustegevuse raamistiku alusel

| (114) | Vastavalt 30. detsembri 2006. aasta ühenduse raamistiku (teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta) (121) jaotise 10.3 viimasele taandele kohaldatakse ebaseadusliku riigiabi hindamisel abi andmise hetkel kehtinud raamistikku, s.o teadus- ja arendustegevuse raamistikku. (122) |
| --- | --- |

(114)

Vastavalt 30. detsembri 2006. aasta ühenduse raamistiku (teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta) (121) jaotise 10.3 viimasele taandele kohaldatakse ebaseadusliku riigiabi hindamisel abi andmise hetkel kehtinud raamistikku, s.o teadus- ja arendustegevuse raamistikku. (122)

| (115) | Mõned projektid võivad olla seotud teadus- ja arendustegevusega ning seepärast vaatles komisjon neid ka teadus- ja arendustegevuse raamistikust lähtudes. Sellised projektid on rakendusuuringute laborite loomine, laiendamine või ajakohastamine, tarkvaraarendus, uuringud uue tehnoloogia kasutuselevõtmiseks, uuendused ja uuenduslikud prototüübid ning patentide registreerimine. |
| --- | --- |

(115)

Mõned projektid võivad olla seotud teadus- ja arendustegevusega ning seepärast vaatles komisjon neid ka teadus- ja arendustegevuse raamistikust lähtudes. Sellised projektid on rakendusuuringute laborite loomine, laiendamine või ajakohastamine, tarkvaraarendus, uuringud uue tehnoloogia kasutuselevõtmiseks, uuendused ja uuenduslikud prototüübid ning patentide registreerimine.

| (116) | Komisjon märgib, et eelnimetatud projektidele antud abi võib kuuluda teadus- ja arendustegevuse raamistiku materiaalsesse kohaldamisalasse üksnes niivõrd, kuivõrd nimetatud projektid hõlmavad teadus- ja arendustegevuse raamistiku I lisas määratletud teadustegevust. Lisaks sellele leiab komisjon, et projektid ei hõlma üksnes teadus- ja arendustegevuse raamistikus määratletud teadus- ja arendustegevust. Seaduse sõnastuse järgi ei pea meetme abikõlblikud kulud tingimata vastama teadus- ja arendustegevuse raamistikus ette nähtud abikõlblikele kuludele. |
| --- | --- |

(116)

Komisjon märgib, et eelnimetatud projektidele antud abi võib kuuluda teadus- ja arendustegevuse raamistiku materiaalsesse kohaldamisalasse üksnes niivõrd, kuivõrd nimetatud projektid hõlmavad teadus- ja arendustegevuse raamistiku I lisas määratletud teadustegevust. Lisaks sellele leiab komisjon, et projektid ei hõlma üksnes teadus- ja arendustegevuse raamistikus määratletud teadus- ja arendustegevust. Seaduse sõnastuse järgi ei pea meetme abikõlblikud kulud tingimata vastama teadus- ja arendustegevuse raamistikus ette nähtud abikõlblikele kuludele.

| (117) | Lisaks sellele ületatakse juhul, kui abi antakse konkurentsieelse arendustegevusega seotud uurimisprojektidele või patendiarendusele, Kreekas üldiselt kohaldatavat 35 % suurust abi ülemmäära (25 % abi põhiosatähtsus + 10 % artikli 87 lõikes 3 osutatud piirkondade puhul), kui ei kehti täiendavad soodustused, sest meetme puhul ulatub abi ülemmäär 2004. aastal kuni 37,05 protsendini ja 2005. aastal kuni 36,89 protsendini. Riigiabieeskirjade kohaselt ei ole patendi registreerimise kulud abikõlblikud, kui taotlejaks on suurettevõte. Kava kohaselt ei ole suurettevõtted aga patendi registreerimiseks antava abi saajate hulgast välja jäetud. |
| --- | --- |

(117)

Lisaks sellele ületatakse juhul, kui abi antakse konkurentsieelse arendustegevusega seotud uurimisprojektidele või patendiarendusele, Kreekas üldiselt kohaldatavat 35 % suurust abi ülemmäära (25 % abi põhiosatähtsus + 10 % artikli 87 lõikes 3 osutatud piirkondade puhul), kui ei kehti täiendavad soodustused, sest meetme puhul ulatub abi ülemmäär 2004. aastal kuni 37,05 protsendini ja 2005. aastal kuni 36,89 protsendini. Riigiabieeskirjade kohaselt ei ole patendi registreerimise kulud abikõlblikud, kui taotlejaks on suurettevõte. Kava kohaselt ei ole suurettevõtted aga patendi registreerimiseks antava abi saajate hulgast välja jäetud.

| (118) | Suurettevõtete puhul tuleb enne abi andmist kindlaks teha ja tõendada, et abil on ergutav mõju. Seda teadus- ja arendustegevuse raamistiku tingimust tuleb kohaldada kogu suurettevõtetele antava abi, sealhulgas maksualase abi suhtes. Kavas ei ole aga ette nähtud, et enne abi andmist tuleks kindlaks teha selle ergutav mõju. Kuna abi saanud ettevõtetel ei olnud teadus- ja arendustegevuse laiendamise kohustust, ei saa asjaolu, et mõnes ettevõttes võis teadus- ja arendustegevus tänu abile laieneda, pidada abi ergutava mõju tõenduseks, sest laienemine võis olla tingitud muudest, abist sõltumatutest teguritest. |
| --- | --- |

(118)

Suurettevõtete puhul tuleb enne abi andmist kindlaks teha ja tõendada, et abil on ergutav mõju. Seda teadus- ja arendustegevuse raamistiku tingimust tuleb kohaldada kogu suurettevõtetele antava abi, sealhulgas maksualase abi suhtes. Kavas ei ole aga ette nähtud, et enne abi andmist tuleks kindlaks teha selle ergutav mõju. Kuna abi saanud ettevõtetel ei olnud teadus- ja arendustegevuse laiendamise kohustust, ei saa asjaolu, et mõnes ettevõttes võis teadus- ja arendustegevus tänu abile laieneda, pidada abi ergutava mõju tõenduseks, sest laienemine võis olla tingitud muudest, abist sõltumatutest teguritest.

| (119) | Lisaks sellele ei leitud põllumajandussektoris tõendeid selle kohta, et oleksid täidetud neli tingimust, mis on esitatud komisjoni 1998. aasta teatises, millega muudetakse ühenduse raamistikku teadus- ja arendustegevuseks antava abi kohta. (123) |
| --- | --- |

(119)

Lisaks sellele ei leitud põllumajandussektoris tõendeid selle kohta, et oleksid täidetud neli tingimust, mis on esitatud komisjoni 1998. aasta teatises, millega muudetakse ühenduse raamistikku teadus- ja arendustegevuseks antava abi kohta. (123)

| (120) | Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kava ei vasta eelnimetatud teadus- ja arendustegevuse raamistiku tingimustele ja on seega teadus- ja arendustegevuse raamistiku alusel ühisturuga kokkusobimatu. Lisaks sellele ei olnud kava alusel suurettevõtetele antud ühegi üksikabi puhul algusest peale tingimuseks seatud, et abil peab olema ergutav mõju. Kreeka ametiasutused ei ole tõendanud, et mis tahes üksikabi oleks andmise hetkest alates teadus- ja arendustegevuse raamistiku alusel ühisturuga kokkusobiv. Seega ei saa ühtki kava alusel antud üksikabi pidada teadus- ja arendustegevuse raamistiku alusel ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(120)

Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kava ei vasta eelnimetatud teadus- ja arendustegevuse raamistiku tingimustele ja on seega teadus- ja arendustegevuse raamistiku alusel ühisturuga kokkusobimatu. Lisaks sellele ei olnud kava alusel suurettevõtetele antud ühegi üksikabi puhul algusest peale tingimuseks seatud, et abil peab olema ergutav mõju. Kreeka ametiasutused ei ole tõendanud, et mis tahes üksikabi oleks andmise hetkest alates teadus- ja arendustegevuse raamistiku alusel ühisturuga kokkusobiv. Seega ei saa ühtki kava alusel antud üksikabi pidada teadus- ja arendustegevuse raamistiku alusel ühisturuga kokkusobivaks.

VI.3.7.   Ühisturuga kokkusobivus komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 (koolitusabi määruse) alusel

| (121) | Komisjon hindas koolitusabi määruse alusel protsesside automatiseerimise süsteemide kasutuselevõtmise alaseks, (124) tarkvaraalaseks (125) ja muuks koolituseks (126) antud abi. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon hindas koolitusabi määruse alusel protsesside automatiseerimise süsteemide kasutuselevõtmise alaseks, (124) tarkvaraalaseks (125) ja muuks koolituseks (126) antud abi.

| (122) | Asjaomase seaduse sõnastuse põhjal ei saa kindlaks teha, kas meetme abikõlblikud kulud vastavad koolitusabi määruses ette nähtud abikõlblikele kuludele. Kui abi antakse konkreetse äriühingu vajadusele vastava koolituse korraldamiseks, võidakse ületada suurettevõtete 35 % suurust abi ülemmäära (25 % abi põhiosatähtsus + 10 % artikli 87 lõikes 3 osutatud piirkondade puhul), sest meetme puhul on abi ülemmäär 2004. aastal kuni 37,05 % ja 2005. aastal 36,89 %. |
| --- | --- |

(122)

Asjaomase seaduse sõnastuse põhjal ei saa kindlaks teha, kas meetme abikõlblikud kulud vastavad koolitusabi määruses ette nähtud abikõlblikele kuludele. Kui abi antakse konkreetse äriühingu vajadusele vastava koolituse korraldamiseks, võidakse ületada suurettevõtete 35 % suurust abi ülemmäära (25 % abi põhiosatähtsus + 10 % artikli 87 lõikes 3 osutatud piirkondade puhul), sest meetme puhul on abi ülemmäär 2004. aastal kuni 37,05 % ja 2005. aastal 36,89 %.

| (123) | Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kava ei vasta eelnimetatud koolitusabi määruse tingimustele ja seega ei saa seda pidada koolitusabi määruse alusel ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(123)

Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kava ei vasta eelnimetatud koolitusabi määruse tingimustele ja seega ei saa seda pidada koolitusabi määruse alusel ühisturuga kokkusobivaks.

VI.3.8.   Ühisturuga kokkusobivus komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 (VKEde määruse) alusel

| (124) | Komisjon märgib, et meetme raames ei ole ette nähtud abisaaja suurusest sõltuvaid erinevusi abi suuruses, abikõlblikes sektorites ja projektides. Seepärast ei saa meedet tervikuna pidada VKEde määruse alusel ühisturuga kokkusobivaks. Ent kui meetme raames antakse abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, nagu need on määratletud VKEde määruse I lisas, saab kohaldada grupierandi määrust. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon märgib, et meetme raames ei ole ette nähtud abisaaja suurusest sõltuvaid erinevusi abi suuruses, abikõlblikes sektorites ja projektides. Seepärast ei saa meedet tervikuna pidada VKEde määruse alusel ühisturuga kokkusobivaks. Ent kui meetme raames antakse abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, nagu need on määratletud VKEde määruse I lisas, saab kohaldada grupierandi määrust.

| (125) | Kreekas, mille kogu territoorium on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik piirkondliku abi saamiseks, on VKEdele antava investeerimisabi osatähtsuse piirmäärad 15 % suuremad kui piirkondliku riigiabi andmise juhendis sätestatud piirmäärad. See kehtib kõigi investeerimisprojektide puhul, mis on loetletud käesoleva otsuse lõikes 21, välja arvatud põllumajandussektoris tehtavad investeeringud, transpordisektoris transpordivahendite soetamiseks tehtavad investeeringud (127) ja välisriikidesse suunatud investeeringud. (128) Muude kui turismiprojektide puhul ning A ja B piirkondade garaažidega seotud projektide puhul ületatakse Kreeka piirkondliku abi kaardi kohaseid abi ülemmäärasid (A piirkondadele ei ole piirkondlikku abi ette nähtud, B piirkondades on abi ülemmäär 18,4 % ja sellele lisandub VKEde puhul veel 15 %). Peale selle on kõnealuse suurema piirmäära kohaldamise tingimus, et abi saanud piirkonnas tehakse investeeringuid vähemalt viie aasta jooksul. Meetmega seda aga ei nõuta. Transpordisektoris ei peeta abikõlblikeks kuludeks transpordivahenditele ja -seadmetele tehtavaid kulutusi. |
| --- | --- |

(125)

Kreekas, mille kogu territoorium on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik piirkondliku abi saamiseks, on VKEdele antava investeerimisabi osatähtsuse piirmäärad 15 % suuremad kui piirkondliku riigiabi andmise juhendis sätestatud piirmäärad. See kehtib kõigi investeerimisprojektide puhul, mis on loetletud käesoleva otsuse lõikes 21, välja arvatud põllumajandussektoris tehtavad investeeringud, transpordisektoris transpordivahendite soetamiseks tehtavad investeeringud (127) ja välisriikidesse suunatud investeeringud. (128) Muude kui turismiprojektide puhul ning A ja B piirkondade garaažidega seotud projektide puhul ületatakse Kreeka piirkondliku abi kaardi kohaseid abi ülemmäärasid (A piirkondadele ei ole piirkondlikku abi ette nähtud, B piirkondades on abi ülemmäär 18,4 % ja sellele lisandub VKEde puhul veel 15 %). Peale selle on kõnealuse suurema piirmäära kohaldamise tingimus, et abi saanud piirkonnas tehakse investeeringuid vähemalt viie aasta jooksul. Meetmega seda aga ei nõuta. Transpordisektoris ei peeta abikõlblikeks kuludeks transpordivahenditele ja -seadmetele tehtavaid kulutusi.

| (126) | Kreekast väljapoole suunatud investeeringute korral on abi ülemmäär väikeettevõtete puhul 15 % ja keskmise suurusega ettevõtete puhul 7,5 %. Kõnealuse meetme puhul on aga võimalik mõlemat nimetatud piirmäära ületada. |
| --- | --- |

(126)

Kreekast väljapoole suunatud investeeringute korral on abi ülemmäär väikeettevõtete puhul 15 % ja keskmise suurusega ettevõtete puhul 7,5 %. Kõnealuse meetme puhul on aga võimalik mõlemat nimetatud piirmäära ületada.

| (127) | Uue tehnoloogia kasutuselevõtuga seotud uuringud, protsesside ja toodete sertifitseerimise kasutuselevõtuga seotud uuringud, organisatsiooni- ja turu-uuringud ning abikõlblikkuse uuringud võivad olla VKEdele antava abi puhul abikõlblikud. Ent meede ei taga, et kõnealuseid teenuseid osutavad väliskonsultandid. Ei ole välistatud, et sellised uuringud toimuvad pidevalt või korrapäraselt, mis viitab tavapärasele jooksvale tegevusele. |
| --- | --- |

(127)

Uue tehnoloogia kasutuselevõtuga seotud uuringud, protsesside ja toodete sertifitseerimise kasutuselevõtuga seotud uuringud, organisatsiooni- ja turu-uuringud ning abikõlblikkuse uuringud võivad olla VKEdele antava abi puhul abikõlblikud. Ent meede ei taga, et kõnealuseid teenuseid osutavad väliskonsultandid. Ei ole välistatud, et sellised uuringud toimuvad pidevalt või korrapäraselt, mis viitab tavapärasele jooksvale tegevusele.

| (128) | Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kava ei vasta eelnimetatud VKEde määruse tingimustele ja on seega VKEde määruse alusel ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(128)

Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kava ei vasta eelnimetatud VKEde määruse tingimustele ja on seega VKEde määruse alusel ühisturuga kokkusobimatu.

VI.3.9.   Ühisturuga kokkusobivus põllumajandussektoris antava riigiabi suuniste alusel

| (129) | Põllumajandussektoris tuleb analüüsida kahte tasandit – ühelt poolt töötlemis- ja turustustegevus ja teiselt poolt esmatootmine – ning mõlemal juhul tuleb arvesse võtta abi andmise ajal kehtinud asjaomaseid ühenduse õigusakte, s.o ühenduse suuniseid põllumajandussektoris antava riigiabi kohta (edaspidi „põllumajandussuunised”) ja komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris. (129) |
| --- | --- |

(129)

Põllumajandussektoris tuleb analüüsida kahte tasandit – ühelt poolt töötlemis- ja turustustegevus ja teiselt poolt esmatootmine – ning mõlemal juhul tuleb arvesse võtta abi andmise ajal kehtinud asjaomaseid ühenduse õigusakte, s.o ühenduse suuniseid põllumajandussektoris antava riigiabi kohta (edaspidi „põllumajandussuunised”) ja komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris. (129)

| (130) | Esmatootmise puhul on asjaomased sätted, mida tuleb seaduses nr 3220/2004 sätestatud meetmete, abikõlblike kulude ja tegevuskulude põhjal arvesse võtta, põllumajandussuuniste punktid 4.1, 13 ja 14, mis käsitlevad vastavalt investeerimisabi, põllumajandustoodete tootmise ja turustamise soodustamiseks antavat abi ning tehnilise toe pakkumiseks antavat abi. |
| --- | --- |

(130)

Esmatootmise puhul on asjaomased sätted, mida tuleb seaduses nr 3220/2004 sätestatud meetmete, abikõlblike kulude ja tegevuskulude põhjal arvesse võtta, põllumajandussuuniste punktid 4.1, 13 ja 14, mis käsitlevad vastavalt investeerimisabi, põllumajandustoodete tootmise ja turustamise soodustamiseks antavat abi ning tehnilise toe pakkumiseks antavat abi.

| (131) | Põllumajandussuuniste punkti 4.1 kohaselt võivad abikõlblikud investeerimiskulud hõlmata kinnisvara ehitamise, soetamise või parandamise kulusid, uute masinate ja seadmete (sealhulgas arvutitarkvara) soetamise kulusid ning üldkulusid (nt arhitektide, inseneride ja konsulteerimistasude, teostatavusuuringute, patentide ja litsentside ostmisega seotud kulud) kuni 12 % ulatuses muudest kuludest. Lubatud on abi taimede, v.a üheaastaste taimede ostmiseks. Eelnimetatud punktis sätestatud abimäärad on 40 % abikõlblikest kuludest tavalistes ja 50 % vähem soodsates piirkondades. Sellele lisandub viis protsendipunkti noorte talupidajate puhul, kes teevad investeeringuid viie aasta jooksul alates tegevuse algusest. |
| --- | --- |

(131)

Põllumajandussuuniste punkti 4.1 kohaselt võivad abikõlblikud investeerimiskulud hõlmata kinnisvara ehitamise, soetamise või parandamise kulusid, uute masinate ja seadmete (sealhulgas arvutitarkvara) soetamise kulusid ning üldkulusid (nt arhitektide, inseneride ja konsulteerimistasude, teostatavusuuringute, patentide ja litsentside ostmisega seotud kulud) kuni 12 % ulatuses muudest kuludest. Lubatud on abi taimede, v.a üheaastaste taimede ostmiseks. Eelnimetatud punktis sätestatud abimäärad on 40 % abikõlblikest kuludest tavalistes ja 50 % vähem soodsates piirkondades. Sellele lisandub viis protsendipunkti noorte talupidajate puhul, kes teevad investeeringuid viie aasta jooksul alates tegevuse algusest.

| (132) | Abi saamiseks peavad põllumajandusettevõtted täitma ka keskkonna-, loomapidamise ja hügieenialaseid miinimumnõudeid ning investeeringud peavad olema suunatud toodetele, millele leidub normaalseid turuväljundeid, kusjuures abikõlblike kulutuste kogusumma ei tohi ületada abikõlblike investeeringute ülemmäära, mille liikmesriigid kehtestavad vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta. (130) |
| --- | --- |

(132)

Abi saamiseks peavad põllumajandusettevõtted täitma ka keskkonna-, loomapidamise ja hügieenialaseid miinimumnõudeid ning investeeringud peavad olema suunatud toodetele, millele leidub normaalseid turuväljundeid, kusjuures abikõlblike kulutuste kogusumma ei tohi ületada abikõlblike investeeringute ülemmäära, mille liikmesriigid kehtestavad vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta. (130)

| (133) | Taluhoonete teisaldamise korral on mitu võimalust:






  — | kui teisaldamise vajadus tuleneb sundvõõrandamisest, mis annab asjaomase liikmesriigi seaduste kohaselt õiguse saada hüvitist, ei peeta sellise hüvitise maksmist tavaliselt asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaseks riigiabiks; |
| --- | --- | --- |

(133)

Taluhoonete teisaldamise korral on mitu võimalust:

—

kui teisaldamise vajadus tuleneb sundvõõrandamisest, mis annab asjaomase liikmesriigi seaduste kohaselt õiguse saada hüvitist, ei peeta sellise hüvitise maksmist tavaliselt asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaseks riigiabiks;

| — | muudel juhtudel, kui teisaldamine seisneb lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimises, teisaldamises ja taaspüstitamises, võidakse lubada abi andmist kuni 100 % ulatuses tegelikult kantud kuludest; |
| --- | --- |

—

muudel juhtudel, kui teisaldamine seisneb lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimises, teisaldamises ja taaspüstitamises, võidakse lubada abi andmist kuni 100 % ulatuses tegelikult kantud kuludest;

| — | kui põllumajandustootja saab teisaldamise tagajärjel enda käsutusse ajakohasemad rajatised, peab tema osalus asjaomaste rajatiste teisaldamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % (vähem soodsate piirkondade puhul 50 %) (ning vastavalt 55 % või 45 %, kui abisaajaks on noor põllumajandustootja); |
| --- | --- |

—

kui põllumajandustootja saab teisaldamise tagajärjel enda käsutusse ajakohasemad rajatised, peab tema osalus asjaomaste rajatiste teisaldamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % (vähem soodsate piirkondade puhul 50 %) (ning vastavalt 55 % või 45 %, kui abisaajaks on noor põllumajandustootja);

| — | kui teisaldamisega kaasneb tootmisvõimsuse suurenemine, peab abisaaja osalus olema vähemalt 60 % (vähem soodsate piirkondade puhul 50 %) tootmisvõimsuse suurenemisega seotud kulutustest (ning vastavalt 55 % või 45 %, kui abisaajaks on noor põllumajandustootja). |
| --- | --- |

—

kui teisaldamisega kaasneb tootmisvõimsuse suurenemine, peab abisaaja osalus olema vähemalt 60 % (vähem soodsate piirkondade puhul 50 %) tootmisvõimsuse suurenemisega seotud kulutustest (ning vastavalt 55 % või 45 %, kui abisaajaks on noor põllumajandustootja).

| (134) | Seoses keskkonnakaitse eesmärkidel tehtavate investeeringutega on põllumajandussuuniste punktis 4.1.2.4 sätestatud, et 40 % ja vähem soodsates piirkondades 50 % suurust abimäära võib suurendada 20 või 25 protsendipunkti võrra, kui investeeringu tulemusel ületatakse ühenduses kehtivaid miinimumnõudeid. Sellisel juhul tuleb abimäära suurendamisel piirduda täiendavate abikõlblike kuludega, mis on vajalikud osutatud eesmärgi saavutamiseks, ja seda ei kohaldata selliste investeeringute puhul, millega kaasneb tootmisvõimsuse kasv. |
| --- | --- |

(134)

Seoses keskkonnakaitse eesmärkidel tehtavate investeeringutega on põllumajandussuuniste punktis 4.1.2.4 sätestatud, et 40 % ja vähem soodsates piirkondades 50 % suurust abimäära võib suurendada 20 või 25 protsendipunkti võrra, kui investeeringu tulemusel ületatakse ühenduses kehtivaid miinimumnõudeid. Sellisel juhul tuleb abimäära suurendamisel piirduda täiendavate abikõlblike kuludega, mis on vajalikud osutatud eesmärgi saavutamiseks, ja seda ei kohaldata selliste investeeringute puhul, millega kaasneb tootmisvõimsuse kasv.

| (135) | Põllumajandussuuniste punkti 13 kohaselt ei tohi protsesside ja toodete sertifitseerimise kasutuselevõtmiseks antav abi ja sellega seotud uuringud olla mis tahes kolmeaastase ajavahemiku jooksul üle 100 000 euro ühe abisaaja kohta või VKEde puhul 50 % abikõlblikest kuludest, olenevalt sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

(135)

Põllumajandussuuniste punkti 13 kohaselt ei tohi protsesside ja toodete sertifitseerimise kasutuselevõtmiseks antav abi ja sellega seotud uuringud olla mis tahes kolmeaastase ajavahemiku jooksul üle 100 000 euro ühe abisaaja kohta või VKEde puhul 50 % abikõlblikest kuludest, olenevalt sellest, kumb on suurem.

| (136) | Põllumajandussuuniste punkti 14 kohaselt ei tohi ühele abisaajale antav koolitusabi mis tahes kolmeaastase ajavahemiku jooksul olla üle 100 000 euro või VKEde puhul üle 50 % abikõlblikest kuludest, olenevalt sellest, kumb on suurem. Lisaks sellele peavad olema täidetud teatavad tingimused: abi peab olema kättesaadav kõigile asjaomase valdkonna abikõlblikele isikutele ja kui koolitusteenuse osutajaks on tootjarühmad või teised vastastikust toetust pakkuvad põllumajandusorganisatsioonid, ei tohi see piirduda kõnealuse rühma või organisatsiooni liikmetega ning rühma või organisatsiooni halduskulusid tohib katta üksnes teenuse osutamise kulude ulatuses. |
| --- | --- |

(136)

Põllumajandussuuniste punkti 14 kohaselt ei tohi ühele abisaajale antav koolitusabi mis tahes kolmeaastase ajavahemiku jooksul olla üle 100 000 euro või VKEde puhul üle 50 % abikõlblikest kuludest, olenevalt sellest, kumb on suurem. Lisaks sellele peavad olema täidetud teatavad tingimused: abi peab olema kättesaadav kõigile asjaomase valdkonna abikõlblikele isikutele ja kui koolitusteenuse osutajaks on tootjarühmad või teised vastastikust toetust pakkuvad põllumajandusorganisatsioonid, ei tohi see piirduda kõnealuse rühma või organisatsiooni liikmetega ning rühma või organisatsiooni halduskulusid tohib katta üksnes teenuse osutamise kulude ulatuses.

| (137) | Komisjonile kättesaadava teabe põhjal näib, et kava jaoks arvutatud abi osatähtsused (37,05 % 2004. aasta ja 36,89 % 2005. aasta puhul) ei ületa eelnimetatud põllumajandussuuniste eri punktides kehtestatud abi osatähtsust, kuid ei ole võimalik kindlaks teha, kas kõik käesoleva otsuse punktides 131–136 loetletud tingimused on täidetud, välja arvatud seoses teisaldamismeetmetega, mille puhul kava sätted vastavad punktis 133 kirjeldatud eeskirjadele. Eelkõige:






  — | puuduvad tõendid, mis näitaksid, et eespool punktis 22 loetletud tegevuskulude puhul järgneks liisingtehingule kauba väljaost liisingu lõpus; |
| --- | --- | --- |

(137)

Komisjonile kättesaadava teabe põhjal näib, et kava jaoks arvutatud abi osatähtsused (37,05 % 2004. aasta ja 36,89 % 2005. aasta puhul) ei ületa eelnimetatud põllumajandussuuniste eri punktides kehtestatud abi osatähtsust, kuid ei ole võimalik kindlaks teha, kas kõik käesoleva otsuse punktides 131–136 loetletud tingimused on täidetud, välja arvatud seoses teisaldamismeetmetega, mille puhul kava sätted vastavad punktis 133 kirjeldatud eeskirjadele. Eelkõige:

—

puuduvad tõendid, mis näitaksid, et eespool punktis 22 loetletud tegevuskulude puhul järgneks liisingtehingule kauba väljaost liisingu lõpus;

| — | puuduvad tõendid, mis näitaksid, et uue tehnoloogia rakendamiseks tehtud uuringute, patendi registreerimise, abikõlblikkuse uuringute ning organisatsiooni- ja turuuuringutega seotud kulude puhul oleks abi arvutamisel arvesse võetud seda, et muud punktis 131 loetletud abikõlblikud kulud ei tohi ületada 12 %; |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid, mis näitaksid, et uue tehnoloogia rakendamiseks tehtud uuringute, patendi registreerimise, abikõlblikkuse uuringute ning organisatsiooni- ja turuuuringutega seotud kulude puhul oleks abi arvutamisel arvesse võetud seda, et muud punktis 131 loetletud abikõlblikud kulud ei tohi ületada 12 %;

| — | puuduvad tõendid, mis näitaksid, et koolitustegevust on toetatud kooskõlas põllumajandussuuniste punkti 14.1 sätetega; |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid, mis näitaksid, et koolitustegevust on toetatud kooskõlas põllumajandussuuniste punkti 14.1 sätetega;

| — | puuduvad tõendid, mis näitaksid, et protsesside ja toodete sertifitseerimise kasutuselevõtmisega seotud abi oleks antud kooskõlas põllumajandussuuniste punktiga 13; |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid, mis näitaksid, et protsesside ja toodete sertifitseerimise kasutuselevõtmisega seotud abi oleks antud kooskõlas põllumajandussuuniste punktiga 13;

| — | puuduvad tõendid selle kohta, et üheaastased taimed on taimede ostmiseks antava abi kohaldamisalast välja jäetud; |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid selle kohta, et üheaastased taimed on taimede ostmiseks antava abi kohaldamisalast välja jäetud;

| — | puuduvad tõendid, mis näitaksid, et kõik kava raames abi saanud põllumajandusettevõtted täitsid keskkonna-, hügieeni- ja loomapidamisalaseid miinimumnõudeid ning et investeeringud keskendusid toodetele, millele leidus turuväljundeid. |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid, mis näitaksid, et kõik kava raames abi saanud põllumajandusettevõtted täitsid keskkonna-, hügieeni- ja loomapidamisalaseid miinimumnõudeid ning et investeeringud keskendusid toodetele, millele leidus turuväljundeid.

| (138) | Kahtlused, mida komisjon avaldas asutamislepingu artikli 88 lõikes sätestatud menetluse algatamisel, püsivad endiselt ja seepärast ei saa kava tunnistada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(138)

Kahtlused, mida komisjon avaldas asutamislepingu artikli 88 lõikes sätestatud menetluse algatamisel, püsivad endiselt ja seepärast ei saa kava tunnistada ühisturuga kokkusobivaks.

| (139) | Põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks antavat abi reguleeritakse põllumajandussuuniste punktiga 4.2, mis sisaldab kahesuguseid eeskirju:






  — | esimeste kohaselt võib abi anda kuni 50 % ulatuses 1. eesmärgi piirkondade ja 40 % ulatuses muude piirkondade abikõlblikest kulutustest, mis hõlmavad kinnisvara ehitamise, ostmise ja parandamise kulusid, uute masinate ja seadmete (sealhulgas arvutitarkvara) soetamise kulusid ja üldkulusid (näiteks arhitektide, inseneride ja konsultatsioonitasud, teostatavusuuringute ning patentide ja litsentside omandamise kulud), mille suurus on kuni 12 % muudest tehtud kulutustest; samamoodi nagu esmatootmise puhul peab abisaaja abi saamiseks täitma keskkonna-, hügieeni- ja loomapidamisalaseid miinimumnõudeid; lisaks sellele ei tohi abi anda siis, kui ei esitata piisavaid tõendeid, et asjaomastele toodetele leidub tavapäraseid turuväljundeid, ning investeerimisprojektidest, mille abikõlblikud kulutused on üle 25 miljoni euro või mille teostamiseks antav abi on suurem kui 12 miljonit eurot, tuleb komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt eraldi teatada; |
| --- | --- | --- |

(139)

Põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks antavat abi reguleeritakse põllumajandussuuniste punktiga 4.2, mis sisaldab kahesuguseid eeskirju:

—

esimeste kohaselt võib abi anda kuni 50 % ulatuses 1. eesmärgi piirkondade ja 40 % ulatuses muude piirkondade abikõlblikest kulutustest, mis hõlmavad kinnisvara ehitamise, ostmise ja parandamise kulusid, uute masinate ja seadmete (sealhulgas arvutitarkvara) soetamise kulusid ja üldkulusid (näiteks arhitektide, inseneride ja konsultatsioonitasud, teostatavusuuringute ning patentide ja litsentside omandamise kulud), mille suurus on kuni 12 % muudest tehtud kulutustest; samamoodi nagu esmatootmise puhul peab abisaaja abi saamiseks täitma keskkonna-, hügieeni- ja loomapidamisalaseid miinimumnõudeid; lisaks sellele ei tohi abi anda siis, kui ei esitata piisavaid tõendeid, et asjaomastele toodetele leidub tavapäraseid turuväljundeid, ning investeerimisprojektidest, mille abikõlblikud kulutused on üle 25 miljoni euro või mille teostamiseks antav abi on suurem kui 12 miljonit eurot, tuleb komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt eraldi teatada;

| — | teised on seotud riigiabi andmisega põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, mis toimub piirkondliku abikava raames, kui abikava on eelnevalt heaks kiidetud ühenduse piirkondliku riigiabi andmise juhendi alusel. |
| --- | --- |

—

teised on seotud riigiabi andmisega põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, mis toimub piirkondliku abikava raames, kui abikava on eelnevalt heaks kiidetud ühenduse piirkondliku riigiabi andmise juhendi alusel.

| (140) | Käesoleval juhul saab kohaldada üksnes esimesi eeskirju, sest komisjon ei ole heaks kiitnud, vaid hoopis vaidlustanud kava, mille alusel on ette nähtud abi andmine põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks. |
| --- | --- |

(140)

Käesoleval juhul saab kohaldada üksnes esimesi eeskirju, sest komisjon ei ole heaks kiitnud, vaid hoopis vaidlustanud kava, mille alusel on ette nähtud abi andmine põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks.

| (141) | Samamoodi nagu esmatootmise puhul, märgib komisjon, et kava jaoks arvutatud abi osatähtsus ei ületa põllumajandussuuniste punktis 4.2 kehtestatud abi osatähtsust, kuid ei ole võimalik kindlaks teha, kas kõik eespool käesoleva otsuse punkti 139 esimeses taandes loetletud tingimused on täidetud. Eelkõige:






  — | puuduvad tõendid, mis näitaksid, et eespool punktis 22 loetletud tegevuskulude puhul järgneks liisingtehingule kauba väljaost liisingu lõpus; |
| --- | --- | --- |

(141)

Samamoodi nagu esmatootmise puhul, märgib komisjon, et kava jaoks arvutatud abi osatähtsus ei ületa põllumajandussuuniste punktis 4.2 kehtestatud abi osatähtsust, kuid ei ole võimalik kindlaks teha, kas kõik eespool käesoleva otsuse punkti 139 esimeses taandes loetletud tingimused on täidetud. Eelkõige:

—

puuduvad tõendid, mis näitaksid, et eespool punktis 22 loetletud tegevuskulude puhul järgneks liisingtehingule kauba väljaost liisingu lõpus;

| — | puuduvad tõendid, mis näitaksid, et uue tehnoloogia rakendamiseks tehtud uuringute, patendi registreerimise, abikõlblikkuse uuringute ning organisatsiooni- ja turuuuringutega seotud kulude puhul oleks abi arvutamisel arvesse võetud, et muud punktis 131 loetletud abikõlblikud kulud ei tohi ületada 12 %; |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid, mis näitaksid, et uue tehnoloogia rakendamiseks tehtud uuringute, patendi registreerimise, abikõlblikkuse uuringute ning organisatsiooni- ja turuuuringutega seotud kulude puhul oleks abi arvutamisel arvesse võetud, et muud punktis 131 loetletud abikõlblikud kulud ei tohi ületada 12 %;

| — | puuduvad tõendid, mis näitaksid, et kõik kava raames abi saanud äriühingud täitsid keskkonna-, hügieeni- ja loomapidamisalaseid miinimumnõudeid ning et investeeringud keskendusid toodetele, millele leidus turuväljundeid; |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid, mis näitaksid, et kõik kava raames abi saanud äriühingud täitsid keskkonna-, hügieeni- ja loomapidamisalaseid miinimumnõudeid ning et investeeringud keskendusid toodetele, millele leidus turuväljundeid;

| — | puuduvad tõendid, mis näitaksid, et ühegi põllumajandustoodete töötlemisele ja turustamisele suunatud investeerimisprojekti abikõlblikud kulutused ei ületanud 25 miljonit eurot ja et antud abi suurus oli alla 12 miljoni euro. |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid, mis näitaksid, et ühegi põllumajandustoodete töötlemisele ja turustamisele suunatud investeerimisprojekti abikõlblikud kulutused ei ületanud 25 miljonit eurot ja et antud abi suurus oli alla 12 miljoni euro.

| (142) | Kahtlused, mida komisjon avaldas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel, püsivad endiselt ja seepärast ei saa kava tunnistada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(142)

Kahtlused, mida komisjon avaldas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel, püsivad endiselt ja seepärast ei saa kava tunnistada ühisturuga kokkusobivaks.

| (143) | Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kui teisaldamismeetmed välja arvata, ei vasta kava eelnimetatud põllumajandussuuniste tingimustele ja on seega põllumajandussuuniste alusel ühisturuga kokkusobimatu. Lisaks sellele leidis komisjon, et Kreeka ametiasutused ei ole tõendanud, et mis tahes üksikabi oleks andmise hetkest alates ühisturuga kokkusobiv kõnealuste suuniste või EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktist c tuleneva komisjoni tava alusel. |
| --- | --- |

(143)

Sellest tulenevalt märgib komisjon, et kui teisaldamismeetmed välja arvata, ei vasta kava eelnimetatud põllumajandussuuniste tingimustele ja on seega põllumajandussuuniste alusel ühisturuga kokkusobimatu. Lisaks sellele leidis komisjon, et Kreeka ametiasutused ei ole tõendanud, et mis tahes üksikabi oleks andmise hetkest alates ühisturuga kokkusobiv kõnealuste suuniste või EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktist c tuleneva komisjoni tava alusel.

VI.3.10.   Ühisturuga kokkusobivus kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi suuniste alusel

| (144) | Kõnealune meede laieneb ka kalandus- ja vesiviljelusettevõtetele. Kalanduse ja vesiviljelusega seotud riigiabi projekte käsitletakse kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste kontekstis. Pärast seda, kui jõustus Kreeka seadus nr 3220/2004, millega kõnealune abikava loodi, muudeti nimetatud suuniseid alates 1. jaanuarist 2005. Siit järeldub, et enne 1. novembrit 2004 antud abi suhtes tuleb kohaldada 2001. aasta kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniseid. (131) Praegu kehtivaid 2004. aasta suuniseid (132) kohaldatakse pärast 1. novembrit 2004 antud abi suhtes. |
| --- | --- |

(144)

Kõnealune meede laieneb ka kalandus- ja vesiviljelusettevõtetele. Kalanduse ja vesiviljelusega seotud riigiabi projekte käsitletakse kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste kontekstis. Pärast seda, kui jõustus Kreeka seadus nr 3220/2004, millega kõnealune abikava loodi, muudeti nimetatud suuniseid alates 1. jaanuarist 2005. Siit järeldub, et enne 1. novembrit 2004 antud abi suhtes tuleb kohaldada 2001. aasta kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniseid. (131) Praegu kehtivaid 2004. aasta suuniseid (132) kohaldatakse pärast 1. novembrit 2004 antud abi suhtes.

| (145) | Üldiselt tuleb märkida, et komisjon ei saa riigiabi tunnistada ühisturuga kokkusobivaks, kui asjaomane liikmesriik ei ole teatanud abi kogusummat meetme kohta ning abi osatähtsust. Kava hindamisel tuleb arvesse võtta kõigi riigipoolsete toetuste kumulatiivset mõju nende saajale. Kõnealuses kavas ei ole selliseid üksikasju sätestatud ega selliseks hindamiseks võimalust loodud. Lisaks sellele ei tagata kavas seda, et liikmesriik kontrolliks, kas abisaaja järgib ühise kalanduspoliitika eeskirju. |
| --- | --- |

(145)

Üldiselt tuleb märkida, et komisjon ei saa riigiabi tunnistada ühisturuga kokkusobivaks, kui asjaomane liikmesriik ei ole teatanud abi kogusummat meetme kohta ning abi osatähtsust. Kava hindamisel tuleb arvesse võtta kõigi riigipoolsete toetuste kumulatiivset mõju nende saajale. Kõnealuses kavas ei ole selliseid üksikasju sätestatud ega selliseks hindamiseks võimalust loodud. Lisaks sellele ei tagata kavas seda, et liikmesriik kontrolliks, kas abisaaja järgib ühise kalanduspoliitika eeskirju.

| (146) | Suuniste mõlemas versioonis on sätestatud sellise abi andmise keeld, mis ei sea abisaajale mingeid kohustusi. Suunistes rõhutatakse sellise abi kontrollimise vajalikkust, ning seda eriti maksusoodustuse kujul antava abi puhul. Kuna kõnealune liikmesriik ei ole kalandus- ja vesiviljelussektoris antud abi hindamiseks teavet esitanud, peab komisjon käsitama seda kui ühisturuga kokkusobimatut abi. |
| --- | --- |

(146)

Suuniste mõlemas versioonis on sätestatud sellise abi andmise keeld, mis ei sea abisaajale mingeid kohustusi. Suunistes rõhutatakse sellise abi kontrollimise vajalikkust, ning seda eriti maksusoodustuse kujul antava abi puhul. Kuna kõnealune liikmesriik ei ole kalandus- ja vesiviljelussektoris antud abi hindamiseks teavet esitanud, peab komisjon käsitama seda kui ühisturuga kokkusobimatut abi.

| (147) | Komisjon peaks investeerimisabi kontrollima abisaajate liikide (kalurid, vesiviljelus, töötlemine ja turustamine) kaupa. Kõiki meetme raames abi saamiseks esitatud taotlusi tuleb hinnata eraldi suunistes loetletud üksikasjalike tingimuste põhjal. Kavas sisalduv teave ei võimalda sellist hindamist. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon peaks investeerimisabi kontrollima abisaajate liikide (kalurid, vesiviljelus, töötlemine ja turustamine) kaupa. Kõiki meetme raames abi saamiseks esitatud taotlusi tuleb hinnata eraldi suunistes loetletud üksikasjalike tingimuste põhjal. Kavas sisalduv teave ei võimalda sellist hindamist.

| (148) | Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et seaduse nr 3220/2004 artikkel 2 on selles osas, mis puudutab kalandust ja vesiviljelust, ühisturuga kokkusobimatu. Kahtlused, mida komisjon avaldas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel, püsivad endiselt ja seepärast ei saa kava tunnistada ühisturuga kokkusobivaks. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et Kreeka ametiasutused ei ole tõendanud, et mis tahes üksikabi oleks andmise hetkest alates kõnealuste suuniste alusel ühisturuga kokkusobiv. (133) |
| --- | --- |

(148)

Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et seaduse nr 3220/2004 artikkel 2 on selles osas, mis puudutab kalandust ja vesiviljelust, ühisturuga kokkusobimatu. Kahtlused, mida komisjon avaldas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel, püsivad endiselt ja seepärast ei saa kava tunnistada ühisturuga kokkusobivaks. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et Kreeka ametiasutused ei ole tõendanud, et mis tahes üksikabi oleks andmise hetkest alates kõnealuste suuniste alusel ühisturuga kokkusobiv. (133)

VI.3.11.   Ühisturuga kokkusobivus EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 alusel

| (149) | Kõnealusel juhul ei saa kohaldada ühtegi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandit, sest meetme eesmärk ei vasta kõnealustes sätetes loetletud eesmärkidele. |
| --- | --- |

(149)

Kõnealusel juhul ei saa kohaldada ühtegi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandit, sest meetme eesmärk ei vasta kõnealustes sätetes loetletud eesmärkidele.

| (150) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt peetakse abi ühisturuga kokkusobivaks, kui see on ette nähtud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Kriteeriumid ühisturuga kokkusobivuse hindamiseks nimetatud artikli alusel on sätestatud erinormides, mida on käsitletud eespool. |
| --- | --- |

(150)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt peetakse abi ühisturuga kokkusobivaks, kui see on ette nähtud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Kriteeriumid ühisturuga kokkusobivuse hindamiseks nimetatud artikli alusel on sätestatud erinormides, mida on käsitletud eespool.

| (151) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b silmas pidades ei ole kõnealune abi ette nähtud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega Kreeka majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks, samuti ei ole see mõeldud kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks. |
| --- | --- |

(151)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b silmas pidades ei ole kõnealune abi ette nähtud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega Kreeka majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks, samuti ei ole see mõeldud kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks.

| (152) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d käsitleb kultuuri ja kultuuripärandi säilitamist, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. See võib hõlmata abi, mida antakse kloostritele hostelite ja kultuurikeskuste rajamiseks ning kaitsealustes hoonetes tegutsevatele või traditsioonilisi või päritolunimetusega tooteid valmistavatele ettevõtetele, investeeringuid traditsioonilistesse seadmetesse või kultuuripärandi osaks peetavate traditsiooniliste toodete või protsesside sertifitseerimiseks. Komisjonil puudub aga teave kõnealuste tegevuste kultuuripärandi hulka kuulumise, abi ulatuse ja kaubandustingimustele avaldatava mõju kohta. Seepärast ei saa komisjon teha järeldusi nimetatud meetmete ühisturuga kokkusobivuse kohta EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel. |
| --- | --- |

(152)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d käsitleb kultuuri ja kultuuripärandi säilitamist, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. See võib hõlmata abi, mida antakse kloostritele hostelite ja kultuurikeskuste rajamiseks ning kaitsealustes hoonetes tegutsevatele või traditsioonilisi või päritolunimetusega tooteid valmistavatele ettevõtetele, investeeringuid traditsioonilistesse seadmetesse või kultuuripärandi osaks peetavate traditsiooniliste toodete või protsesside sertifitseerimiseks. Komisjonil puudub aga teave kõnealuste tegevuste kultuuripärandi hulka kuulumise, abi ulatuse ja kaubandustingimustele avaldatava mõju kohta. Seepärast ei saa komisjon teha järeldusi nimetatud meetmete ühisturuga kokkusobivuse kohta EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel.

| (153) | Lõpuks tuleb kontrollida, kas abi suhtes saab kohaldada erandit vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, kus on sätestatud, et ühisturuga kokkusobivaks võib pidada sellist abi, mis antakse teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kriteeriumid ühisturuga kokkusobivuse hindamiseks nimetatud artikli alusel on sätestatud erinormides, mida on käsitletud eespool. Abi, mis ei vasta erinormides sätestatud tingimustele, tuleb üksikasjalikult põhjendada. Kreeka ametiasutused ei ole seda teinud. Seepärast ei saa komisjon pidada kõnealust meedet ühisturuga kokkusobivaks vahetult EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(153)

Lõpuks tuleb kontrollida, kas abi suhtes saab kohaldada erandit vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, kus on sätestatud, et ühisturuga kokkusobivaks võib pidada sellist abi, mis antakse teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kriteeriumid ühisturuga kokkusobivuse hindamiseks nimetatud artikli alusel on sätestatud erinormides, mida on käsitletud eespool. Abi, mis ei vasta erinormides sätestatud tingimustele, tuleb üksikasjalikult põhjendada. Kreeka ametiasutused ei ole seda teinud. Seepärast ei saa komisjon pidada kõnealust meedet ühisturuga kokkusobivaks vahetult EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel.

VI.4.   Järeldus

| (154) | Kuna abikava tervikuna ja kõiki selle osi, välja arvatud taluhoonete teisaldamine põllumajandussektoris, ei saa käsitada ühegi asutamislepingus sätestatud erandina, teeb komisjon järelduse, et abikava ei ole ühisturuga kokkusobiv, välja arvatud taluhoonete teisaldamine põllumajandussektoris, mille jaoks antud abi kohta ilmnes eespool esitatud analüüsist, et see:






  — | ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohane riigiabi, kui teisaldamise põhjuseks on sundvõõrandamine, mis annab asjaomase liikmesriigi seaduste kohaselt õiguse saada hüvitist või |
| --- | --- | --- |

(154)

Kuna abikava tervikuna ja kõiki selle osi, välja arvatud taluhoonete teisaldamine põllumajandussektoris, ei saa käsitada ühegi asutamislepingus sätestatud erandina, teeb komisjon järelduse, et abikava ei ole ühisturuga kokkusobiv, välja arvatud taluhoonete teisaldamine põllumajandussektoris, mille jaoks antud abi kohta ilmnes eespool esitatud analüüsist, et see:

—

ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohane riigiabi, kui teisaldamise põhjuseks on sundvõõrandamine, mis annab asjaomase liikmesriigi seaduste kohaselt õiguse saada hüvitist või

| — | on ühisturuga kokkusobiv muudel punktis 133 kirjeldatud juhtudel. |
| --- | --- |

—

on ühisturuga kokkusobiv muudel punktis 133 kirjeldatud juhtudel.

| (155) | Kõnealuse kava alusel antud üksikabi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks:






  — | määruse (EÜ) nr 69/2001 alusel üksnes juhul, kui kava alusel antud abi kogusumma koos mis tahes muu vähese tähtsusega abiga, mida abisaaja on eelneva kolme aasta jooksul saanud, on alla 100 000 euro ja kui abi vastab kõigile määruse olulistele tingimustele; |
| --- | --- | --- |

(155)

Kõnealuse kava alusel antud üksikabi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks:

—

määruse (EÜ) nr 69/2001 alusel üksnes juhul, kui kava alusel antud abi kogusumma koos mis tahes muu vähese tähtsusega abiga, mida abisaaja on eelneva kolme aasta jooksul saanud, on alla 100 000 euro ja kui abi vastab kõigile määruse olulistele tingimustele;

| — | määruse (EÜ) nr 1860/2004 alusel üksnes juhul, kui kava alusel antud abi kogusumma koos mis tahes muu vähese tähtsusega abiga, mida abisaaja on saanud eelneva kolme aasta jooksul, on alla 3 000 euro ja kui abi täidab kõiki määruse sisulisi tingimusi; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 1860/2004 alusel üksnes juhul, kui kava alusel antud abi kogusumma koos mis tahes muu vähese tähtsusega abiga, mida abisaaja on saanud eelneva kolme aasta jooksul, on alla 3 000 euro ja kui abi täidab kõiki määruse sisulisi tingimusi;

| — | määruse (EÜ) nr 1998/2006 alusel üksnes juhul, kui transpordisektoris tegutsevatele ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele kava alusel antud abi kogusumma koos mis tahes muu vähese tähtsusega abiga, mida abisaaja on saanud eelneva kolme aasta jooksul, on transpordisektoris tegutseva ettevõtte puhul alla 100 000 euro ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtte puhul alla 200 000 euro, ja kui abi vastab kõigile olulistele määruse artiklite 1 ja 2 tingimustele; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 1998/2006 alusel üksnes juhul, kui transpordisektoris tegutsevatele ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtetele kava alusel antud abi kogusumma koos mis tahes muu vähese tähtsusega abiga, mida abisaaja on saanud eelneva kolme aasta jooksul, on transpordisektoris tegutseva ettevõtte puhul alla 100 000 euro ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtte puhul alla 200 000 euro, ja kui abi vastab kõigile olulistele määruse artiklite 1 ja 2 tingimustele;

| — | mis tahes muu riigiabi määruse või heakskiidetud abikava alusel, kui üksikabi vastas andmise ajal kõigile olulistele asjaomase määruse või kava tingimustele. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu riigiabi määruse või heakskiidetud abikava alusel, kui üksikabi vastas andmise ajal kõigile olulistele asjaomase määruse või kava tingimustele.

| (156) | Kava alusel antud mis tahes muud üksikabi tuleb pidada ühisturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(156)

Kava alusel antud mis tahes muud üksikabi tuleb pidada ühisturuga kokkusobimatuks.

VII.   ABI TAGASTAMINE

| (157) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 kohaselt nõuab komisjon juhul, kui tehakse kindlaks antud abi ebaseaduslikkus, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed abisaajalt abi tagasisaamiseks. |
| --- | --- |

(157)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 kohaselt nõuab komisjon juhul, kui tehakse kindlaks antud abi ebaseaduslikkus, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed abisaajalt abi tagasisaamiseks.

| (158) | Tagasi saab nõuda üksnes ühisturuga kokkusobimatut abi. Ühisturuga kokkusobivus tehakse kindlaks abi saava projekti tasandil. Samuti tehakse kindlaks, kas abi oli selle andmise ajal ühisturuga kokkusobiv ühenduse mis tahes riigiabieeskirja või olemasoleva abikava alusel vastavalt kõnealusel ajal kehtinud eeskirjadele. |
| --- | --- |

(158)

Tagasi saab nõuda üksnes ühisturuga kokkusobimatut abi. Ühisturuga kokkusobivus tehakse kindlaks abi saava projekti tasandil. Samuti tehakse kindlaks, kas abi oli selle andmise ajal ühisturuga kokkusobiv ühenduse mis tahes riigiabieeskirja või olemasoleva abikava alusel vastavalt kõnealusel ajal kehtinud eeskirjadele.

| (159) | Kui komisjon kiidab teatatud abi heaks, tuleb tagada, et abimeetme puhul järgitakse kõiki kohaldavaid eeskirju. Mis tahes tingimuse täitmata jätmine tooks kaasa olukorra, kus abi on ühisturuga kokkusobimatu. Sellest tulenevalt ei kohelda ebaseaduslikku abimeedet ühisturuga kokkusobivuse hindamisel leebemalt. Ühisturuga kokkusobivust tunnistatakse juhul, kui kõik sisulised tingimused on algusest saadik täidetud. Sellest järeldub, et püüe kehtestada tagantjärele lisatingimusi ei tee olematuks asjaolu, et abimeede oli abi andmise ajal ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(159)

Kui komisjon kiidab teatatud abi heaks, tuleb tagada, et abimeetme puhul järgitakse kõiki kohaldavaid eeskirju. Mis tahes tingimuse täitmata jätmine tooks kaasa olukorra, kus abi on ühisturuga kokkusobimatu. Sellest tulenevalt ei kohelda ebaseaduslikku abimeedet ühisturuga kokkusobivuse hindamisel leebemalt. Ühisturuga kokkusobivust tunnistatakse juhul, kui kõik sisulised tingimused on algusest saadik täidetud. Sellest järeldub, et püüe kehtestada tagantjärele lisatingimusi ei tee olematuks asjaolu, et abimeede oli abi andmise ajal ühisturuga kokkusobimatu.

| (160) | Abi andmise hetkest kõiki sisulisi tingimusi täitvaks abiks saab pidada üksnes vähese tähtsusega abi määruste (EÜ) nr 69/2001 ja (EÜ) nr 1860/2004, VKEde määruse mõne sätte ja põllumajandussuuniste mõne sätte alusel antud abi. |
| --- | --- |

(160)

Abi andmise hetkest kõiki sisulisi tingimusi täitvaks abiks saab pidada üksnes vähese tähtsusega abi määruste (EÜ) nr 69/2001 ja (EÜ) nr 1860/2004, VKEde määruse mõne sätte ja põllumajandussuuniste mõne sätte alusel antud abi.

| (161) | Kreeka väite kohta, et komisjon peab piirama abi tagasinõudmise ulatust, kuna sellel oleksid Kreeka jaoks talumatud rahalised tagajärjed, märgib komisjon, et vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (134) saab liikmesriik abi tagasinõudmise kaitseks kasutada üksnes täieliku võimatuse argumenti. Rahalised raskused ei kujuta endast niisugust täielikku võimatust. |
| --- | --- |

(161)

Kreeka väite kohta, et komisjon peab piirama abi tagasinõudmise ulatust, kuna sellel oleksid Kreeka jaoks talumatud rahalised tagajärjed, märgib komisjon, et vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (134) saab liikmesriik abi tagasinõudmise kaitseks kasutada üksnes täieliku võimatuse argumenti. Rahalised raskused ei kujuta endast niisugust täielikku võimatust.

| (162) | Kreeka viidatud kohtuasjades (135) langetatud otsustes osutati võimalusele piirata Euroopa Kohtu otsuse tagasiulatuvat jõudu, piirates erandjuhtudel kohtuotsuse ajalist mõju, kui kohtuotsus põhjustaks tõsiseid majanduslikke tagasilööke, mis oleksid eelkõige tingitud arvukatest heas usus sõlmitud õiguslikest sidemetest, ja kui asjaomane toimimisviis oleks valitud ühenduse sätete ebamäärasuse tõttu. |
| --- | --- |

(162)

Kreeka viidatud kohtuasjades (135) langetatud otsustes osutati võimalusele piirata Euroopa Kohtu otsuse tagasiulatuvat jõudu, piirates erandjuhtudel kohtuotsuse ajalist mõju, kui kohtuotsus põhjustaks tõsiseid majanduslikke tagasilööke, mis oleksid eelkõige tingitud arvukatest heas usus sõlmitud õiguslikest sidemetest, ja kui asjaomane toimimisviis oleks valitud ühenduse sätete ebamäärasuse tõttu.

| (163) | Kreeka väited ei ole kõnealuse meetme puhul asjakohased, sest tegemist on teatamata ja seega heakskiitmata riigiabimeetmega. Kreeka viidatud kohtuotsuses (136) märgitud pehmendavad asjaolud – heas usus tegutsemine ja ühenduse normide ebamäärasus – ei pea seega paika. |
| --- | --- |

(163)

Kreeka väited ei ole kõnealuse meetme puhul asjakohased, sest tegemist on teatamata ja seega heakskiitmata riigiabimeetmega. Kreeka viidatud kohtuotsuses (136) märgitud pehmendavad asjaolud – heas usus tegutsemine ja ühenduse normide ebamäärasus – ei pea seega paika.

| (164) | Mis puutub võimalikku heausksusesse, ei saa abisaajad tugineda heausksuse väitele, sest neil ei olnud abi saamiseks õiguspärast ootust. Väljakujunenud kohtupraktika (137) kohaselt saavad abi seaduslikkuse suhtes õiguspäraseid ootusi tekitada üksnes ühenduse institutsioonid, kas otsuse heakskiitmise teel või hoidudes ühisturuga kokkusobimatu meetme suhtes samme astumast, ehkki nad oleksid pidanud seda tegema. Ent menetlusest nähtub, et komisjon teatas Kreeka ametiasutustele oma kahtlustest meetme ühisturuga kokkusobivuses kohe pärast meetmest teadasaamist paar kuud pärast selle jõustumist. Seejärel algatas komisjon uurimise. Sellest tulenevalt ei saa Kreeka abi võimaliku tagasinõudmise vältimiseks tugineda õiguspärasele ootusele. Lisaks sellele ei saa väita, et riigiabi käsitlevad ühenduse sätted oleksid ebamäärased. |
| --- | --- |

(164)

Mis puutub võimalikku heausksusesse, ei saa abisaajad tugineda heausksuse väitele, sest neil ei olnud abi saamiseks õiguspärast ootust. Väljakujunenud kohtupraktika (137) kohaselt saavad abi seaduslikkuse suhtes õiguspäraseid ootusi tekitada üksnes ühenduse institutsioonid, kas otsuse heakskiitmise teel või hoidudes ühisturuga kokkusobimatu meetme suhtes samme astumast, ehkki nad oleksid pidanud seda tegema. Ent menetlusest nähtub, et komisjon teatas Kreeka ametiasutustele oma kahtlustest meetme ühisturuga kokkusobivuses kohe pärast meetmest teadasaamist paar kuud pärast selle jõustumist. Seejärel algatas komisjon uurimise. Sellest tulenevalt ei saa Kreeka abi võimaliku tagasinõudmise vältimiseks tugineda õiguspärasele ootusele. Lisaks sellele ei saa väita, et riigiabi käsitlevad ühenduse sätted oleksid ebamäärased.

| (165) | Seepärast lükkab komisjon tagasi Kreeka võimaluse tugineda ebaseadusliku abi tagasinõudmisel piirangutele või eranditele, |
| --- | --- |

(165)

Seepärast lükkab komisjon tagasi Kreeka võimaluse tugineda ebaseadusliku abi tagasinõudmisel piirangutele või eranditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Riigiabi kava, mida Kreeka rakendab seaduse nr 3220/2004 artikli 2 alusel, on ühisturuga kokkusobimatu.

2.   Põllumajandussektoris taluhoonete teisaldamiseks antav abi ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui teisaldamine on tingitud sundvõõrandamisest, mis annab asjaomase liikmesriigi seaduste kohaselt õiguse saada hüvitist. Kui teisaldamine toimub muudel põhjustel, on kõnealune abi ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 1 nimetatud kava alusel antud üksikabi ei ole abi, kui see vastas selle andmise ajal nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 (138) artikli 2 kohaselt vastu võetud määruses sätestatud ja abi andmise ajal kehtinud tingimustele.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 1 osutatud kava alusel antud üksikabi, mis vastas selle andmise ajal määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 kohaselt vastu võetud määruses või mõnes muus heakskiidetud abikavas sätestatud tingimustele, on ühisturuga kokkusobiv, kui ei ületata sellist liiki abi ülemmäära.

Artikkel 4

1.   Kreeka peab käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 1 nimetatud kava alusel antud ühisturuga kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi nõudma.

2.   Tagastatavalt abilt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil abisummad abisaajatele anti, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (139) V peatüki kohaselt.

4.   Alates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast tühistab Kreeka kõik artikli 1 lõikes 1 nimetatud kava alusel veel välja maksmata abi maksed.

Artikkel 5

1.   Artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Kreeka tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast sellest teatamise kuupäeva.

Artikkel 6

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist esitab Kreeka järgmise teabe:

| a) | artikli 1 lõikes 1 nimetatud kava alusel abi saanute loetelu ja neist igaühele kava alusel antud abi kogusumma; |
| --- | --- |

a)

artikli 1 lõikes 1 nimetatud kava alusel abi saanute loetelu ja neist igaühele kava alusel antud abi kogusumma;

| b) | igalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (sh põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

b)

igalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (sh põhisumma ja intressid);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus ning |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus ning

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

Kreeka edastab eelnimetatud teabe käesoleva otsuse lisas esitatud vormil.

2.   Kreeka teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud kava alusel antud abi on lõplikult tagastatud. Kreeka esitab komisjoni taotlusel viivitamata andmed käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 18. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 20, 27.1.2006, lk 16.

1

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

2

(3)  K(2005) 3873, 20.10.2005.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Valitsuse väljaanne nr 15 A, 28. jaanuar 2004.

5

(6)  Αναπτυξιακός Νόμος 2601/1998, Kreeka valitsuse väljaanne A 81, 15. aprill 1998.

6

(7)  EÜ riigiabi viiteandmed, mis on avaldatud veebilehel http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

7

(8)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt a.

8

(9)  Seaduse nr 2601/1998 lisa artikkel 15.

9

(10)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt b.

10

(11)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt c.

11

(12)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt d.

12

(13)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt e, rakendamine nõutav.

13

(14)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt f.

14

(15)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt g.

15

(16)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt h.

16

(17)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt i.

17

(18)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt j.

18

(19)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt k.

19

(20)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt l.

20

(21)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt m.

21

(22)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt n.

22

(23)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt o, vajalikud on teisesed õigusaktid.

23

(24)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt p.

24

(25)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt q, rakendamine nõutav.

25

(26)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt r.

26

(27)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt s.

27

(28)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt t.

28

(29)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt u.

29

(30)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt v.

30

(31)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkt w.

31

(32)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõige 2.

32

(33)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti q viimane lause.

33

(34)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i ja järgmised.

34

(35)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja järgmised.

35

(36)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iii.

36

(37)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iv, punkti c alapunkt ii ja punkti f alapunkt ii.

37

(38)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt v ja järgmised.

38

(39)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt vi ja järgmised.

39

(40)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt ix ja järgmised.

40

(41)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt x.

41

(42)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xi ja järgmised.

42

(43)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xii ja järgmised.

43

(44)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xiii ja järgmised.

44

(45)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xiv ja järgmised.

45

(46)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xxi.

46

(47)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xxii.

47

(48)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkt ix.

48

(49)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti e alapunkt iii.

49

(50)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti e alapunkt iii ja punkti p alapunkt vi.

50

(51)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti e alapunkt iii.

51

(52)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti g alapunkt viii ja punkti h alapunkt viii.

52

(53)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti n alapunkt ii.

53

(54)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti o alapunkt i, punkti q alapunkt vi, punkti t alapunkt v, punkti u alapunkt iv.

54

(55)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti p alapunkt iv.

55

(56)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti q alapunkt vi.

56

(57)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti l alapunkti i viimane lause, punkti p alapunkt iii, punkti t alapunktid i ja ii, kui on tegemist moderniseerimisega, punkti u alapunkt i, kui on tegemist moderniseerimisega, ja alapunkt ii, samuti punkti w alapunktid i ja ii.

57

(58)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt v ja järgmised.

58

(59)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt vii ja järgmised.

59

(60)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt viii ja punkti i alapunkt x.

60

(61)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xv, punkti e alapunkt v (500 miljonit Kreeka drahmi), punkti g alapunkt xii.

61

(62)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xv, punkti e alapunkt v ja punkti g alapunkt xii.

62

(63)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xvi.

63

(64)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xvii.

64

(65)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xviii.

65

(66)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xx.

66

(67)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xx.

67

(68)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti g alapunkt x ja punkti h alapunkt xi.

68

(69)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti i alapunkt vii.

69

(70)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti p alapunkt viii.

70

(71)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti p alapunkt ix.

71

(72)  Mis määratakse kindlaks vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta, EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3, ja avaldatakse veebilehel http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

72

(73)  Abi osatähtsuse piirmäär arvutatakse abi suurima võimaliku protsendina abikõlblikest kuludest; mõlemad diskonteeritakse abi andmise aastale:

73

Formula, Formula.

(74)  Komisjoni aruanne riigiabi eeskirjade kohaldamist äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes käsitleva komisjoni teatise rakendamise kohta, 9. veebruar 2004, K(2004) 434, lõige 56.

74

(75)  Komisjoni aruanne riigiabi eeskirjade kohaldamist äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes käsitleva komisjoni teatise rakendamise kohta, 9. veebruar 2004, K(2004) 434, lõige 51. Vt ka järgmisi komisjoni otsuseid: 11.7.2001 (EÜT L 174, 4.7.2002, lk 31), 20.12.2001 (ELT L 40, 14.2.2003) jne.

75

(76)  Kohtuasi C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit SA vs. Office National du Ducroire ja Belgia riik, [1994] EKL II-2309, punkt 83, liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01, Gibraltari valitsus vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, [2002] EKL II-2309, punktid 109–111.

76

vs.

vs.

(77)  EÜT C 68, 6.3.1996, lk 9.

77

(78)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

78

(79)  EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8.

79

(80)  EÜT L 237, 6.9.2001, lk 16.

80

(81)  EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

81

(82)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20.

82

(83)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

83

(84)  EÜT C 232, 12.8.2000, lk 17.

84

(85)  ELT C 229, 14.9.2004, lk 5 ja EÜT C 19, 20.1.2001, lk 7.

85

(86)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-209/03 Bidar vs. London Borough of Ealing, Secretary of State for Education and Skills [2005] EKL I-2119, punktid 68–69; kohtujuristi arvamus kohtuasjas C-475/03 Banca Popolare di Cremona vs. Agenzia Entrate Ufficio Cremona [2006] EKL I-9373, punkt 75; kohtujuristi arvamus kohtuasjas C-292/04 Wienand Meilicke jt vs. Finanzamt Bonn-Innenstadt, veel avaldamata, punkt 34.

86

vs.

vs.

vs.

(87)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

87

(88)  Kohtuasi C-6/97 Itaalia Vabariik vs. komisjon [1999] EKL I-2981, punkt 16.

88

vs

(89)  EÜ riigiabi viiteandmed, mis on avaldatud veebilehel http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

89

(90)  EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3.

90

(91)  Komisjoni otsus riigiabi nr NN59/A/98 (nr SG(99) D/884, 3. veebruar 1999) kohta, EÜT C 84, 26.3.1999, lk 7.

91

(92)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01: Gibraltari valitsus vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, [2002] EKL 2002, II-2309, punktid 109 ja 111.

92

vs.

(93)  Vt joonealune märkus 78.

93

(94)  Vt joonealune märkus 91.

94

(95)  Vt joonealune märkus 81.

95

(96)  Vt joonealune märkus 91.

96

(97)  C-44/93 Namur Les Assurances du Crédit SA vs. Office National du Ducroire ja Belgia riik, [1994] EKL I-3829, punkt 28.

97

vs.

(98)  Vt üksikasjalikud argumendid allpool, jagu VI.3.

98

(99)  Vt joonealune märkus 78.

99

(100)  Vt joonealune märkus 79.

100

(101)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

101

(102)  Vt joonealune märkus 80.

102

(103)  Vt joonealune märkus 81.

103

(104)  Vt joonealune märkus 82.

104

(105)  Vt joonealune märkus 83.

105

(106)  Vt joonealune märkus 84.

106

(107)  Vt joonealune märkus 85.

107

(108)  Vt kohtuasi T-349/03 Corsica Ferries vs. komisjon [2005] EKL II-2197, punkt 64.

108

vs.

(109)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

109

(110)  Kohtuasi C-172/03 Wolfgang Heiser vs. Finanzamt Innsbruck [2005] EKL I-1627.

110

vs.

(111)  ELT L 325, 28.10.2004, lk 4.

111

(112)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5. Määrusega asendatakse määrus (EÜ) nr 69/2001.

112

(113)  Piirkondliku riigiabi andmise juhend, joonealune märkus 23.

113

(114)  Piirkondliku riigiabi andmise juhend, punkt 4.6.

114

(115)  Komisjon kiitis aastateks 2000–2006 koostatud Kreeka regionaalabi kaardi heaks riigiabi käsitleva otsusega nr 469/1999 (komisjoni 21. jaanuari 2000. aasta kiri, SG(2000) D/100661) ja seda muudeti riigiabi käsitleva otsusega nr 349/2002 (komisjoni 17. juuli 2002. aasta kiri, K(2002) 2604 (lõplik)).

115

(116)  Kreeka jaoks aastateks 2000–2006 koostatud ühenduse toetuse raamistik, komisjoni otsus K(2000) 3405.

116

(117)  S.o keskkonnakaitse, pinnase-, maapõue- ja veereostuse ning õhusaaste piiramise, looduskeskkonna taastamise ja vee korduskasutusega seotud investeeringud.

117

(118)  Keskkonnasuuniste punkt 29 koostoimes punkti 18 alapunktiga b.

118

(119)  WRAP-programmi (jäätmete ja ressursside tegevusprogramm) keskkonnatoetuse rahastamine ja WRAP-programmi liisingutagatise fond. Ringlussevõttu tehtavate investeeringute üldise kava kohta ELT L 102, 7.4.2004, lk 59. Paberi ringlussevõtuga seotud juhtumite kohta vt C61/2002 – WRAP-programm, mis on avaldatud väljaandes ELT L 314, 28.11.2003, lk 26, ja Stora Enso Langerbrugge, mis on avaldatud väljaandes ELT L 53, 26.2.2005, lk 66. Kõnealustel juhtudel kasutatud kriteeriume käsitletakse ka 2004. aasta konkurentsiaruandes.

119

(120)  Kohtuasi T-176/01 Ferriere Nord vs. komisjon [2004] EKL II-3931, punkt 94.

120

vs.

(121)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

121

(122)  Vt joonealune märkus 81.

122

(123)  EÜT C 48, 13.2.1998, lk 2.

123

(124)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt vi ja järgmised.

124

(125)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti p alapunkt vi.

125

(126)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt xv, punkti e alapunkt v ja punkti g alapunkt xii.

126

(127)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõike 1 punkti o alapunkt i.

127

(128)  Seaduse nr 2601/1998 artikli 3 lõige 2.

128

(129)  ELT L 325, 28.10.2004, lk 4.

129

(130)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80. Määrus on asendatud määrusega (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).

130

(131)  EÜT C 19, 20.1.2001, lk 7.

131

(132)  ELT C 229, 14.9.2004, lk 5.

132

(133)  Kohtuasi T-176/01 Ferriere Nord vs. komisjon [2004] EKL II-3931, punkt 94.

133

vs.

(134)  Vt eelkõige kohtuasi C-404/00 komisjon vs. Hispaania [2003] EKL I-6695, punkt 45 ja kohtuasi C-415/03 komisjon vs. Kreeka [2005] EKL I-3875, punkt 35.

134

vs.

vs.

(135)  Vt joonealune märkus 88.

135

(136)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-209/03, Bidar vs. London Borough of Ealing, Secretary of State for Education and Skills [2005] EKL I-2119, punktid 68–69; Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-292/04, Wienand Meilicke jt vs. Finanzamt Bonn-Innenstadt, veel avaldamata, punkt 34.

136

vs.

vs.

(137)  Kohtuasi C-91/01 Itaalia vs. Euroopa Ühenduste Komisjon [2004] EKL I-4355, punkt 66.

137

vs.

(138)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

138

(139)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

139

---

LISA

Teave selle kohta, kuidas Kreeka rakendab komisjoni otsust C 37/05 (ex NN 11/04) (maksuvaba reservfond)

Teave antud, tagasinõutavate ja juba tagastatud abisummade kohta

| Abisaaja andmed | Abikava kohaselt saadud abi kogusumma (1) | Tagasinõutava abi kogusumma (1)

  (põhisumma) | Juba tagastatud abi kogusumma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | Tagasinõudmise intress |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Abisaaja andmed

Abikava kohaselt saadud abi kogusumma (1)

Tagasinõutava abi kogusumma (1)

(põhisumma)

Juba tagastatud abi kogusumma (1)

Põhisumma

Tagasinõudmise intress

---

(1)

| (°) | Miljonit riigi omavääringus. |
| --- | --- |

(°)

Miljonit riigi omavääringus.

---

Parandused

| 12.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/34

---

Komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsuse 2008/721/EÜ (millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 241, 10. september 2008
  )

Esikaanel sisukorras, leheküljel 21 pealkirjas ja leheküljel 27 allkirjastamiskoha ja -aja real

asendatakse

„5. august 2008”

järgmisega:

„5. september 2008”.

---

12.9.2008

| 12.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---