# Europeiska unionens L 237/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 237 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången4 september 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 237

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången4 september 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 865/2008 av den 27 augusti 2008 om förlängning av det tillfälliga upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 1420/2007 på import av kiselmangan med ursprung i Folkrepubliken Kina och Kazakstan | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 866/2008 av den 3 september 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 867/2008 av den 3 september 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller aktörsorganisationer inom olivsektorn, deras arbetsprogram och finansiering | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 868/2008 av den 3 september 2008 om den företagsredovisning som ska användas för att fastställa inkomstförhållanden i jordbruksföretag och analysera sådana företags ekonomiska förhållanden | 18 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 865/2008 av den 27 augusti 2008 om förlängning av det tillfälliga upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 1420/2007 på import av kiselmangan med ursprung i Folkrepubliken Kina och Kazakstan

1

Kommissionens förordning (EG) nr 866/2008 av den 3 september 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 867/2008 av den 3 september 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller aktörsorganisationer inom olivsektorn, deras arbetsprogram och finansiering

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 868/2008 av den 3 september 2008 om den företagsredovisning som ska användas för att fastställa inkomstförhållanden i jordbruksföretag och analysera sådana företags ekonomiska förhållanden

18

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/711/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 mars 2008 om det statliga stöd C 15/07 (ex NN 20/07) som Italien har genomfört i form av skatteincitament för vissa omstrukturerade banker
  [delgivet med nr K(2008) 869]

   (
  1
  ) | 70 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/711/EG

*

Kommissionens beslut av den 11 mars 2008 om det statliga stöd C 15/07 (ex NN 20/07) som Italien har genomfört i form av skatteincitament för vissa omstrukturerade banker
  [delgivet med nr K(2008) 869]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 869]

1

70

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | | 2008/712/Gusp |
| | * | Beslut BiH/13/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 29 juli 2008 om ändring av beslut BiH/1/2004 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina och beslut BiH/3/2004 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina | 90 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

2008/712/Gusp

*

Beslut BiH/13/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 29 juli 2008 om ändring av beslut BiH/1/2004 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina och beslut BiH/3/2004 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina

90

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 4.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 237/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 865/2008

av den 27 augusti 2008

om förlängning av det tillfälliga upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 1420/2007 på import av kiselmangan med ursprung i Folkrepubliken Kina och Kazakstan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 14.4,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1420/2007 (2) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av kiselmangan (inklusive ferrokiselmangan) med ursprung i Kina och Kazakstan, enligt KN-nummer 7202 30 00 och ex 8111 00 11 (Taricnummer 8111001110) (nedan kallad den berörda produkten). Den antidumpningstull som infördes uppgår till 8,2 % för import av den berörda produkten med ursprung i Kina respektive 6,5 % för import av den berörda produkten med ursprung i Kazakstan. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1420/2007 (2) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av kiselmangan (inklusive ferrokiselmangan) med ursprung i Kina och Kazakstan, enligt KN-nummer 7202 30 00 och ex 8111 00 11 (Taricnummer 8111001110) (nedan kallad den berörda produkten). Den antidumpningstull som infördes uppgår till 8,2 % för import av den berörda produkten med ursprung i Kina respektive 6,5 % för import av den berörda produkten med ursprung i Kazakstan.

| (2) | Genom beslut 2007/789/EG (3) (nedan kallat beslutet) upphävde kommissionen de slutgiltiga antidumpningstullarna under nio månader med verkan från och med den 6 december 2007. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2007/789/EG (3) (nedan kallat beslutet) upphävde kommissionen de slutgiltiga antidumpningstullarna under nio månader med verkan från och med den 6 december 2007.

B.   GRUND FÖR FÖRLÄNGNING AV DET TILLFÄLLIGA UPPHÄVANDET

| (3) | Enligt artikel 14.4 i grundförordningen får antidumpningsåtgärder, om det ligger i gemenskapens intresse, tillfälligt upphävas om marknadsförhållandena tillfälligt har ändrats i en sådan omfattning att det finns anledning att anta att skada inte kommer att återuppstå om åtgärderna tillfälligt upphävs och under förutsättning att gemenskapsindustrin har getts tillfälle att yttra sig och att dessa yttranden har beaktats. Vidare kan enligt samma artikel ett sådant upphävande förlängas med en ytterligare period av högst ett år, om rådet på förslag av kommissionen fattar beslut om detta. I artikel 14.4 anges dessutom att åtgärderna i fråga när som helst kan återinföras om skälet till att de tillfälligt upphävdes inte längre är tillämpligt. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.4 i grundförordningen får antidumpningsåtgärder, om det ligger i gemenskapens intresse, tillfälligt upphävas om marknadsförhållandena tillfälligt har ändrats i en sådan omfattning att det finns anledning att anta att skada inte kommer att återuppstå om åtgärderna tillfälligt upphävs och under förutsättning att gemenskapsindustrin har getts tillfälle att yttra sig och att dessa yttranden har beaktats. Vidare kan enligt samma artikel ett sådant upphävande förlängas med en ytterligare period av högst ett år, om rådet på förslag av kommissionen fattar beslut om detta. I artikel 14.4 anges dessutom att åtgärderna i fråga när som helst kan återinföras om skälet till att de tillfälligt upphävdes inte längre är tillämpligt.

| (4) | Kommissionen har fortsatt att övervaka utvecklingen på marknaden efter det tillfälliga upphävandet av de slutgiltiga antidumpningstullarna enligt skäl 13 i beslutet, särskilt med hänsyn till importen av kiselmangan och priserna på produkten. Utöver analys av importen skickades ett frågeformulär ut till samarbetande gemenskapstillverkare för att få information per månad om produktion, försäljningsvolym och värde på gemenskapsmarknaden samt lönsamhet för sista kvartalet 2007 och första kvartalet 2008. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har fortsatt att övervaka utvecklingen på marknaden efter det tillfälliga upphävandet av de slutgiltiga antidumpningstullarna enligt skäl 13 i beslutet, särskilt med hänsyn till importen av kiselmangan och priserna på produkten. Utöver analys av importen skickades ett frågeformulär ut till samarbetande gemenskapstillverkare för att få information per månad om produktion, försäljningsvolym och värde på gemenskapsmarknaden samt lönsamhet för sista kvartalet 2007 och första kvartalet 2008.

| (5) | Med utgångspunkt från de uppgifter som samlats in fastställdes det att priserna på kiselmangan på gemenskapsmarknaden fortsätter att vara relativt höga och betydligt högre än under den ursprungliga undersökningsperioden (1 juli 2005–30 juni 2006). En fortsatt ökning märks från tredje kvartalet 2006 från ett genomsnittligt pris på 622 EUR per ton till 1 051 EUR per ton under tredje kvartalet 2007, till ett genomsnittligt pris på 1 189 EUR per ton under första kvartalet 2008. Liknande tendenser gäller för priset för import av kiselmangan till gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

Med utgångspunkt från de uppgifter som samlats in fastställdes det att priserna på kiselmangan på gemenskapsmarknaden fortsätter att vara relativt höga och betydligt högre än under den ursprungliga undersökningsperioden (1 juli 2005–30 juni 2006). En fortsatt ökning märks från tredje kvartalet 2006 från ett genomsnittligt pris på 622 EUR per ton till 1 051 EUR per ton under tredje kvartalet 2007, till ett genomsnittligt pris på 1 189 EUR per ton under första kvartalet 2008. Liknande tendenser gäller för priset för import av kiselmangan till gemenskapen.

| (6) | När det gäller importen har marknadsandelen för import av kiselmangan från Kina och från Kazakstan endast ökat marginellt med 0,2 procentenheter till 10 % av den totala förbrukningen inom gemenskapen mellan undersökningsperioden för beslutet om upphävande av åtgärder från och med den 1 oktober 2006 till och med den 30 september 2007 (undersökningsperioden för beslutet) och övervakningsperioden från och med den 1 mars 2007 till och med den 29 februari 2008, och förblev mindre än respektive marknadsandel under den ursprungliga undersökningsperioden (10,4 %). Den totala förbrukningen i gemenskapen låg kvar på samma nivå, cirka 20 % högre än under den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller importen har marknadsandelen för import av kiselmangan från Kina och från Kazakstan endast ökat marginellt med 0,2 procentenheter till 10 % av den totala förbrukningen inom gemenskapen mellan undersökningsperioden för beslutet om upphävande av åtgärder från och med den 1 oktober 2006 till och med den 30 september 2007 (undersökningsperioden för beslutet) och övervakningsperioden från och med den 1 mars 2007 till och med den 29 februari 2008, och förblev mindre än respektive marknadsandel under den ursprungliga undersökningsperioden (10,4 %). Den totala förbrukningen i gemenskapen låg kvar på samma nivå, cirka 20 % högre än under den ursprungliga undersökningsperioden.

| (7) | Situationen för gemenskapsindustrin har förbättrats i jämförelse med den ursprungliga undersökningsperioden (1 juli 2005–30 juni 2006). Som angetts i skäl 8 i beslutet har försäljnings- och produktionsvolymerna ökat med 15 % respektive 19 % mellan den ursprungliga undersökningsperioden till perioden från och med den 1 oktober 2006 till och med den 30 september 2007, och lönsamheten för gemenskapsindustrin har ökat till 42 % under tredje kvartalet 2007. De nya uppgifterna som samlats in visar att mellan undersökningsperioden för beslutet och övervakningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljning med ytterligare 9 % vilket ledde till en ökad marknadsandel med 25,4 %. Gemenskapsindustrins lönsamhet fortsatte att vara mycket god tack vare de höga priserna på kiselmangan på gemenskapsmarknaden även om lönsamheten sjönk något under första kvartalet 2008 till 36 %, vilket medförde att den vinstnivå på 5 % som fastställts som skälig i den ursprungliga undersökningen överträffades markant. |
| --- | --- |

(7)

Situationen för gemenskapsindustrin har förbättrats i jämförelse med den ursprungliga undersökningsperioden (1 juli 2005–30 juni 2006). Som angetts i skäl 8 i beslutet har försäljnings- och produktionsvolymerna ökat med 15 % respektive 19 % mellan den ursprungliga undersökningsperioden till perioden från och med den 1 oktober 2006 till och med den 30 september 2007, och lönsamheten för gemenskapsindustrin har ökat till 42 % under tredje kvartalet 2007. De nya uppgifterna som samlats in visar att mellan undersökningsperioden för beslutet och övervakningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljning med ytterligare 9 % vilket ledde till en ökad marknadsandel med 25,4 %. Gemenskapsindustrins lönsamhet fortsatte att vara mycket god tack vare de höga priserna på kiselmangan på gemenskapsmarknaden även om lönsamheten sjönk något under första kvartalet 2008 till 36 %, vilket medförde att den vinstnivå på 5 % som fastställts som skälig i den ursprungliga undersökningen överträffades markant.

| (8) | Såsom anges i skäl 157–163 i förordning (EG) nr 1420/2007 förväntades det att införandet av åtgärderna i fråga skulle medföra vissa negativa, men begränsade, effekter för användarna, genom ökade kostnader till följd av det möjliga behovet att hitta nya eller alternativa leverantörer. Med tanke på den tillfälliga ändringen av marknadsförhållandena och att gemenskapsindustrin därför för närvarande inte lider någon skada, kan negativa effekter för användarna undanröjas genom att man förlänger perioden för de tillfälligt upphävda åtgärderna. Följaktligen kan slutsatsen dras att ett förlängt tillfälligt upphävande ligger i gemenskapens allmänna intresse. |
| --- | --- |

(8)

Såsom anges i skäl 157–163 i förordning (EG) nr 1420/2007 förväntades det att införandet av åtgärderna i fråga skulle medföra vissa negativa, men begränsade, effekter för användarna, genom ökade kostnader till följd av det möjliga behovet att hitta nya eller alternativa leverantörer. Med tanke på den tillfälliga ändringen av marknadsförhållandena och att gemenskapsindustrin därför för närvarande inte lider någon skada, kan negativa effekter för användarna undanröjas genom att man förlänger perioden för de tillfälligt upphävda åtgärderna. Följaktligen kan slutsatsen dras att ett förlängt tillfälligt upphävande ligger i gemenskapens allmänna intresse.

C.   SAMRÅD MED GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (9) | I enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen har kommissionen underrättat gemenskapsindustrin om att man har för avsikt att tillfälligt förlänga upphävandet av antidumpningsåtgärderna i fråga. Gemenskapsindustrin har getts tillfälle att yttra sig och motsatte sig inte att antidumpningsåtgärderna tillfälligt upphävs. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen har kommissionen underrättat gemenskapsindustrin om att man har för avsikt att tillfälligt förlänga upphävandet av antidumpningsåtgärderna i fråga. Gemenskapsindustrin har getts tillfälle att yttra sig och motsatte sig inte att antidumpningsåtgärderna tillfälligt upphävs.

D.   SLUTSATS

| (10) | Mot bakgrund av ovanstående information anses situationen på marknaden i stort sett vara densamma som när åtgärderna tillfälligt upphävdes. Med hänsyn till den tillfälliga ändringen av marknadsförhållandena och i synnerhet de höga priserna på kiselmangan på gemenskapsmarknaden, som ligger högt över den skadenivå som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, är det osannolikt att den skada som vållats av import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Kazakstan skulle återuppstå till följd av ett förlängt upphävande av åtgärderna. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av ovanstående information anses situationen på marknaden i stort sett vara densamma som när åtgärderna tillfälligt upphävdes. Med hänsyn till den tillfälliga ändringen av marknadsförhållandena och i synnerhet de höga priserna på kiselmangan på gemenskapsmarknaden, som ligger högt över den skadenivå som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, är det osannolikt att den skada som vållats av import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Kazakstan skulle återuppstå till följd av ett förlängt upphävande av åtgärderna.

| (11) | Mot bakgrund av ovanstående föreslås att det tillfälliga upphävandet av antidumpningstullarna på import av kiselmangan (inklusive ferrokiselmangan) förlängs med ytterligare ett år i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av ovanstående föreslås att det tillfälliga upphävandet av antidumpningstullarna på import av kiselmangan (inklusive ferrokiselmangan) förlängs med ytterligare ett år i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen.

| (12) | Kommissionen kommer även i fortsättningen att övervaka importen av den berörda produkten och hur priset på den utvecklas. Skulle en situation med ökade volymer av den berörda produkten från Kina och Kazakstan till dumpade priser återkomma och därigenom vålla gemenskapsindustrin skada, kommer kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att återinföra antidumpningstullen, med beaktande av de materiella regler som styr skadebedömningen. Vid behov kan en interimsöversyn inledas i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen kommer även i fortsättningen att övervaka importen av den berörda produkten och hur priset på den utvecklas. Skulle en situation med ökade volymer av den berörda produkten från Kina och Kazakstan till dumpade priser återkomma och därigenom vålla gemenskapsindustrin skada, kommer kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att återinföra antidumpningstullen, med beaktande av de materiella regler som styr skadebedömningen. Vid behov kan en interimsöversyn inledas i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det tillfälliga upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom kommissionens beslut 2007/789/EG ska förlängas till och med den 6 september 2009.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 augusti 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 317, 5.12.2007, s. 5.

2

(3)  EUT L 317, 5.12.2007, s. 79.

3

---

| 4.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 237/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 237/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 866/2008

av den 3 september 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 september 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 september 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 22,4 |
| ZZ | 22,4 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| TR | 152,4 |
| ZZ | 154,6 |
| 0709 90 70 | TR | 94,9 |
| ZZ | 94,9 |
| 0805 50 10 | AR | 69,9 |
| CL | 65,6 |
| UY | 72,2 |
| ZA | 75,3 |
| ZZ | 70,8 |
| 0806 10 10 | IL | 235,7 |
| TR | 116,4 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 150,5 |
| 0808 10 80 | BR | 89,0 |
| CL | 101,3 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 108,2 |
| US | 91,5 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 58,4 |
| TR | 142,2 |
| ZA | 82,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0809 30 | TR | 138,6 |
| US | 166,6 |
| XS | 61,2 |
| ZZ | 122,1 |
| 0809 40 05 | IL | 138,1 |
| MK | 53,9 |
| TR | 58,0 |
| XS | 53,4 |
| ZZ | 75,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

22,4

ZZ

22,4

0707 00 05

JO

156,8

TR

152,4

ZZ

154,6

0709 90 70

TR

94,9

ZZ

94,9

0805 50 10

AR

69,9

CL

65,6

UY

72,2

ZA

75,3

ZZ

70,8

0806 10 10

IL

235,7

TR

116,4

US

188,9

XS

61,0

ZZ

150,5

0808 10 80

BR

89,0

CL

101,3

CN

80,8

NZ

108,2

US

91,5

ZA

78,2

ZZ

91,5

0808 20 50

AR

123,5

CN

58,4

TR

142,2

ZA

82,5

ZZ

101,7

0809 30

TR

138,6

US

166,6

XS

61,2

ZZ

122,1

0809 40 05

IL

138,1

MK

53,9

TR

58,0

XS

53,4

ZZ

75,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 4.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 237/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 237/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 867/2008

av den 3 september 2008

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller aktörsorganisationer inom olivsektorn, deras arbetsprogram och finansiering

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 103.2 tredje stycket jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 201.1 c i förordning (EG) nr 1234/2007 upphör rådets förordning (EG) nr 865/2004 av den 29 april 2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och om ändring av förordning (EEG) nr 827/68 (2) att gälla från och med den 1 juli 2008. Eftersom det finns så många hänvisningar till särskilda bestämmelser i förordning (EG) nr 865/2004 i kommissionens förordning (EG) nr 2080/2005 (3), i vilken det fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 865/2004, samt för enkelhetens och tydlighetens skull bör förordning (EG) nr 2080/2005 upphävas och ersättas av en ny förordning, där den nya rättsliga grunden anges och där det hänvisas till de rätta grundläggande bestämmelserna. Den nya förordningen bör även innehålla vissa ändringar som anses nödvändiga efter två års erfarenhet av genomförandet av arbetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 201.1 c i förordning (EG) nr 1234/2007 upphör rådets förordning (EG) nr 865/2004 av den 29 april 2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och om ändring av förordning (EEG) nr 827/68 (2) att gälla från och med den 1 juli 2008. Eftersom det finns så många hänvisningar till särskilda bestämmelser i förordning (EG) nr 865/2004 i kommissionens förordning (EG) nr 2080/2005 (3), i vilken det fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 865/2004, samt för enkelhetens och tydlighetens skull bör förordning (EG) nr 2080/2005 upphävas och ersättas av en ny förordning, där den nya rättsliga grunden anges och där det hänvisas till de rätta grundläggande bestämmelserna. Den nya förordningen bör även innehålla vissa ändringar som anses nödvändiga efter två års erfarenhet av genomförandet av arbetsprogram.

| (2) | För att de godkända aktörsorganisationerna inom olivsektorn ska vara effektiva bör godkännandet avse olika kategorier av aktörer som är särskilt verksamma inom sektorn för olivolja eller bordsoliver, samtidigt som det säkerställs att organisationerna uppfyller vissa minimikrav för att nå ekonomiska resultat av tillräcklig omfattning. |
| --- | --- |

(2)

För att de godkända aktörsorganisationerna inom olivsektorn ska vara effektiva bör godkännandet avse olika kategorier av aktörer som är särskilt verksamma inom sektorn för olivolja eller bordsoliver, samtidigt som det säkerställs att organisationerna uppfyller vissa minimikrav för att nå ekonomiska resultat av tillräcklig omfattning.

| (3) | För att producentmedlemsstaterna ska kunna förvalta ordningen med godkända aktörsorganisationer inom olivsektorn bör det fastställas rutiner och maximala tidsfrister för godkännande av dessa organisationer, urvalskriterier för deras arbetsprogram samt bestämmelser för utbetalning och fördelning av gemenskapsfinansieringen. |
| --- | --- |

(3)

För att producentmedlemsstaterna ska kunna förvalta ordningen med godkända aktörsorganisationer inom olivsektorn bör det fastställas rutiner och maximala tidsfrister för godkännande av dessa organisationer, urvalskriterier för deras arbetsprogram samt bestämmelser för utbetalning och fördelning av gemenskapsfinansieringen.

| (4) | Enligt artikel 110i.4 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (4), i vilken det upprättas gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och vissa stödsystem för jordbrukare, får medlemsstaterna hålla inne högst 10 % av andelen olivolja enligt det nationella tak som avses i artikel 41 i förordning (EG) nr 1782/2003 för att säkerställa gemenskapsfinansiering av de arbetsprogram som de godkända aktörsorganisationerna har fastställt inom ett eller flera av de åtgärdsområden som avses i artikel 103.1 i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 110i.4 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (4), i vilken det upprättas gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och vissa stödsystem för jordbrukare, får medlemsstaterna hålla inne högst 10 % av andelen olivolja enligt det nationella tak som avses i artikel 41 i förordning (EG) nr 1782/2003 för att säkerställa gemenskapsfinansiering av de arbetsprogram som de godkända aktörsorganisationerna har fastställt inom ett eller flera av de åtgärdsområden som avses i artikel 103.1 i förordning (EG) nr 1234/2007.

| (5) | I enlighet med de gemensamma bestämmelserna om finansiering av direktstöd och för att medlemsstaten ska kunna använda de tillgängliga beloppen får de årliga utgifterna för att genomföra arbetsprogrammen inte överskrida de belopp som medlemsstaterna varje år får hålla inne enligt artikel 110i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med de gemensamma bestämmelserna om finansiering av direktstöd och för att medlemsstaten ska kunna använda de tillgängliga beloppen får de årliga utgifterna för att genomföra arbetsprogrammen inte överskrida de belopp som medlemsstaterna varje år får hålla inne enligt artikel 110i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003.

| (6) | För att säkerställa övergripande enhetlighet inom de åtgärder som de godkända aktörsorganisationerna genomför bör det preciseras vilka typer av åtgärder som berättigar respektive inte berättigar till gemenskapsfinansiering. Likaså bör det preciseras vilka bestämmelser som gäller för inlämnande av program och urvalskriterierna för programmen. Eftersom den moderna tekniken blir allt effektivare är det lämpligt att betrakta förbättrad lagring eller bearbetning som även kan leda till en indirekt ökning av kapaciteten som stödberättigad. Det bör emellertid föreskrivas att de berörda medlemsstaterna får fastställa ytterligare villkor för stödberättigande för att bättre anpassa åtgärderna till de nationella förhållandena inom olivsektorn. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa övergripande enhetlighet inom de åtgärder som de godkända aktörsorganisationerna genomför bör det preciseras vilka typer av åtgärder som berättigar respektive inte berättigar till gemenskapsfinansiering. Likaså bör det preciseras vilka bestämmelser som gäller för inlämnande av program och urvalskriterierna för programmen. Eftersom den moderna tekniken blir allt effektivare är det lämpligt att betrakta förbättrad lagring eller bearbetning som även kan leda till en indirekt ökning av kapaciteten som stödberättigad. Det bör emellertid föreskrivas att de berörda medlemsstaterna får fastställa ytterligare villkor för stödberättigande för att bättre anpassa åtgärderna till de nationella förhållandena inom olivsektorn.

| (7) | Med hänsyn till de erfarenheter som gjorts, bör det fastställas tak för gemenskapsfinansieringen för åtminstone de områden som omfattar förbättring av olivodlingens inverkan på miljön, spårbarhetssystem, certifiering och upprätthållande av kvaliteten på olivolja och bordsoliver, särskilt kontroll av kvaliteten på olivolja som säljs till konsumenter, under ledning av nationella förvaltningar, för att se till att det genomförs åtminstone ett visst antal åtgärder inom dessa känsliga och samtidigt prioriterade områden. För att beakta de erfarenheter som gjorts bör taket för det område som rör förbättring av olivodlingens inverkan på miljön anpassas så att utvecklingen på detta område avspeglas. En ökad procentsats för de allmänna kostnaderna bör föreskrivas för dessa arbetsprogram för att underlätta genomförandet av dem. |
| --- | --- |

(7)

Med hänsyn till de erfarenheter som gjorts, bör det fastställas tak för gemenskapsfinansieringen för åtminstone de områden som omfattar förbättring av olivodlingens inverkan på miljön, spårbarhetssystem, certifiering och upprätthållande av kvaliteten på olivolja och bordsoliver, särskilt kontroll av kvaliteten på olivolja som säljs till konsumenter, under ledning av nationella förvaltningar, för att se till att det genomförs åtminstone ett visst antal åtgärder inom dessa känsliga och samtidigt prioriterade områden. För att beakta de erfarenheter som gjorts bör taket för det område som rör förbättring av olivodlingens inverkan på miljön anpassas så att utvecklingen på detta område avspeglas. En ökad procentsats för de allmänna kostnaderna bör föreskrivas för dessa arbetsprogram för att underlätta genomförandet av dem.

| (8) | För att säkerställa att arbetsprogrammen genomförs inom de fastställda tidsfristerna och i enlighet med artikel 103.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och för att ordningen med godkända aktörsorganisationer inom olivsektorn ska förvaltas på ett effektivt sätt bör det fastställas bestämmelser för ansökningar om godkännande, urval och godkännande av arbetsprogrammen. Vid urvalet av arbetsprogrammen bör medlemsstaterna även beakta utvärderingen av program som genomförts av aktörsorganisationer inom ramen för denna förordning, kommissionens förordning (EG) nr 1334/2002 av den 23 juli 2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1638/98 vad gäller verksamhetsprogrammen för organisationer för aktörer inom olivsektorn för regleringsåren 2002/03, 2003/04 och 2004/05 (5) samt förordning (EG) nr 2080/2005. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att arbetsprogrammen genomförs inom de fastställda tidsfristerna och i enlighet med artikel 103.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och för att ordningen med godkända aktörsorganisationer inom olivsektorn ska förvaltas på ett effektivt sätt bör det fastställas bestämmelser för ansökningar om godkännande, urval och godkännande av arbetsprogrammen. Vid urvalet av arbetsprogrammen bör medlemsstaterna även beakta utvärderingen av program som genomförts av aktörsorganisationer inom ramen för denna förordning, kommissionens förordning (EG) nr 1334/2002 av den 23 juli 2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1638/98 vad gäller verksamhetsprogrammen för organisationer för aktörer inom olivsektorn för regleringsåren 2002/03, 2003/04 och 2004/05 (5) samt förordning (EG) nr 2080/2005.

| (9) | För att garantera att de godkända arbetsprogrammen fullföljs på ett bra sätt är det viktigt att öka beloppet för den banksäkerhet som krävs för att ansökan ska godkännas och fastställa att den får frisläppas först när hela arbetsprogrammet har fullföljts. |
| --- | --- |

(9)

För att garantera att de godkända arbetsprogrammen fullföljs på ett bra sätt är det viktigt att öka beloppet för den banksäkerhet som krävs för att ansökan ska godkännas och fastställa att den får frisläppas först när hela arbetsprogrammet har fullföljts.

| (10) | För att göra det möjligt att på ett korrekt sätt använda den finansiering som står till varje medlemsstats förfogande, bör det fastställas ett årligt förfarande för ändring av godkända arbetsprogram för det efterföljande året, så att hänsyn tas till eventuella väl motiverade ändringar i förhållande till de ursprungliga förutsättningarna. Dessutom bör det vara möjligt för medlemsstaterna att fastställa vilka villkor som måste vara uppfyllda för att få göra en ändring av ett arbetsprogram och en omfördelning av de avsatta medlen utan att de årliga belopp som producentmedlemsstaterna håller inne enligt artikel 110i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003 överskrids. Om en aktörsorganisation begär en ändring av ett program och för att ge utrymme för flexibilitet vid tillämpningen av arbetsprogrammen är det lämpligt att förkorta tidsfristen för den förhandsanmälan som ska ges till de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(10)

För att göra det möjligt att på ett korrekt sätt använda den finansiering som står till varje medlemsstats förfogande, bör det fastställas ett årligt förfarande för ändring av godkända arbetsprogram för det efterföljande året, så att hänsyn tas till eventuella väl motiverade ändringar i förhållande till de ursprungliga förutsättningarna. Dessutom bör det vara möjligt för medlemsstaterna att fastställa vilka villkor som måste vara uppfyllda för att få göra en ändring av ett arbetsprogram och en omfördelning av de avsatta medlen utan att de årliga belopp som producentmedlemsstaterna håller inne enligt artikel 110i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003 överskrids. Om en aktörsorganisation begär en ändring av ett program och för att ge utrymme för flexibilitet vid tillämpningen av arbetsprogrammen är det lämpligt att förkorta tidsfristen för den förhandsanmälan som ska ges till de behöriga myndigheterna.

| (11) | För att arbetet ska kunna inledas i rätt tid bör aktörsorganisationerna inom olivsektorn, genom att ställa en säkerhet på de villkor som anges i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (6) kunna få ett förskott på högst 90 % av de årliga stödberättigande utgifterna för det godkända arbetsprogrammet. För att underlätta och påskynda genomförandet av arbetsprogrammen är det lämpligt att skapa en mer balanserad fördelning av förskottsbeloppen. |
| --- | --- |

(11)

För att arbetet ska kunna inledas i rätt tid bör aktörsorganisationerna inom olivsektorn, genom att ställa en säkerhet på de villkor som anges i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (6) kunna få ett förskott på högst 90 % av de årliga stödberättigande utgifterna för det godkända arbetsprogrammet. För att underlätta och påskynda genomförandet av arbetsprogrammen är det lämpligt att skapa en mer balanserad fördelning av förskottsbeloppen.

| (12) | För att öka de samlade effekterna av de arbetsprogram som genomförs inom området uppföljning och administrativ förvaltning av sektorn och marknaden för olivolja och bordsoliver bör det fastställas att aktörsorganisationerna och medlemsstaterna ska offentliggöra resultaten av de åtgärder som de vidtagit på detta område på sina webbplatser. |
| --- | --- |

(12)

För att öka de samlade effekterna av de arbetsprogram som genomförs inom området uppföljning och administrativ förvaltning av sektorn och marknaden för olivolja och bordsoliver bör det fastställas att aktörsorganisationerna och medlemsstaterna ska offentliggöra resultaten av de åtgärder som de vidtagit på detta område på sina webbplatser.

| (13) | För att skapa en god förvaltning av bestämmelserna rörande aktörsorganisationer inom olivsektorn bör de berörda medlemsstaterna upprätta en plan för kontroller och utarbeta ett system för påföljder för de fall där bestämmelserna i denna förordning inte följs. Det bör dessutom föreskrivas att aktörsorganisationerna inom olivsektorn ska meddela resultaten av sin verksamhet till de berörda medlemsstaternas nationella myndigheter samt till kommissionens enheter. Med beaktande av det slutdatum som fastställs för när aktörsorganisationerna ska lämna in sina finansieringsansökningar och medlemsstaterna ska genomföra nödvändiga kontroller bör en ny tidsfrist fastställas för medlemsstaternas meddelanden. |
| --- | --- |

(13)

För att skapa en god förvaltning av bestämmelserna rörande aktörsorganisationer inom olivsektorn bör de berörda medlemsstaterna upprätta en plan för kontroller och utarbeta ett system för påföljder för de fall där bestämmelserna i denna förordning inte följs. Det bör dessutom föreskrivas att aktörsorganisationerna inom olivsektorn ska meddela resultaten av sin verksamhet till de berörda medlemsstaternas nationella myndigheter samt till kommissionens enheter. Med beaktande av det slutdatum som fastställs för när aktörsorganisationerna ska lämna in sina finansieringsansökningar och medlemsstaterna ska genomföra nödvändiga kontroller bör en ny tidsfrist fastställas för medlemsstaternas meddelanden.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs tillämpningsföreskrifter för artiklarna 103 och 125 i förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller godkännandet av aktörsorganisationer, åtgärder som berättigar till gemenskapsfinansiering, godkännandet av arbetsprogram och genomförandet av godkända arbetsprogram.

Artikel 2

Villkor för godkännande av aktörsorganisationer inom olivsektorn

1.   Medlemsstaterna ska godkänna de aktörsorganisationer som har rätt till gemenskapsfinansiering av de arbetsprogram som avses i artikel 103 i förordning (EG) nr 1234/2007.

2.   Medlemsstaterna ska fastställa villkoren för godkännandet och de ska minst omfatta följande:

| a) | Producentorganisationerna ska uteslutande bestå av olivproducenter som inte ingår i någon annan godkänd producentorganisation. |
| --- | --- |

a)

Producentorganisationerna ska uteslutande bestå av olivproducenter som inte ingår i någon annan godkänd producentorganisation.

| b) | Sammanslutningar av producentorganisationer ska uteslutande bestå av godkända producentorganisationer som inte ingår i någon annan godkänd sammanslutning av producentorganisationer. |
| --- | --- |

b)

Sammanslutningar av producentorganisationer ska uteslutande bestå av godkända producentorganisationer som inte ingår i någon annan godkänd sammanslutning av producentorganisationer.

| c) | Övriga aktörsorganisationer ska uteslutande bestå av aktörer inom olivsektorn som inte ingår i någon annan godkänd aktörsorganisation. |
| --- | --- |

c)

Övriga aktörsorganisationer ska uteslutande bestå av aktörer inom olivsektorn som inte ingår i någon annan godkänd aktörsorganisation.

| d) | Branschorganisationerna ska på ett omfattande och balanserat sätt vara representativa för all ekonomisk verksamhet som rör produktion, bearbetning och saluföring av olivolja och/eller bordsoliver. |
| --- | --- |

d)

Branschorganisationerna ska på ett omfattande och balanserat sätt vara representativa för all ekonomisk verksamhet som rör produktion, bearbetning och saluföring av olivolja och/eller bordsoliver.

| e) | Aktörsorganisationen ska kunna lägga fram ett arbetsprogram för åtminstone ett av de åtgärdsområden som avses i artikel 5.1 första stycket a–e. |
| --- | --- |

e)

Aktörsorganisationen ska kunna lägga fram ett arbetsprogram för åtminstone ett av de åtgärdsområden som avses i artikel 5.1 första stycket a–e.

| f) | Aktörsorganisationen ska åta sig att genomgå de kontroller som föreskrivs i artikel 14. |
| --- | --- |

f)

Aktörsorganisationen ska åta sig att genomgå de kontroller som föreskrivs i artikel 14.

3.   Vid genomgången av de ansökningar om godkännande som aktörsorganisationerna lämnar in ska medlemsstaterna särskilt beakta

| a) | olivsektorns särskilda egenskaper i varje regional zon, som medlemsstaten definierar (nedan kallad regional zon), |
| --- | --- |

a)

olivsektorns särskilda egenskaper i varje regional zon, som medlemsstaten definierar (nedan kallad regional zon),

| b) | konsumentintresset och balansen på marknaden, |
| --- | --- |

b)

konsumentintresset och balansen på marknaden,

| c) | förbättringen av produktionskvaliteten på olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- |

c)

förbättringen av produktionskvaliteten på olivolja och bordsoliver,

| d) | bedömningen av de framlagda arbetsprogrammens effektivitet. |
| --- | --- |

d)

bedömningen av de framlagda arbetsprogrammens effektivitet.

Artikel 3

Förfarande för godkännande av aktörsorganisationer inom olivsektorn

1.   Organisationen för aktörer inom olivsektorn ska, för godkännandet, före ett datum som medlemsstaten fastställer (dock senast den 15 februari varje år) lämna in en ansökan om godkännande av vilken det framgår att organisationen uppfyller villkoren i artikel 2.2.

Ansökan om godkännande ska göras enligt en förlaga som medlemsstatens behöriga myndighet tillhandahåller så att den kan kontrollera att villkoren i artikel 2.2 är uppfyllda. Ansökan ska särskilt innehålla uppgifter som gör det möjligt att identifiera varje medlem i aktörsorganisationen.

2.   Senast den 1 april varje år som det godkända arbetsprogrammet genomförs ska medlemsstaten godkänna aktörsorganisationen inom olivsektorn, och organisationen ska få ett godkännandenummer.

3.   Godkännandet ska omedelbart nekas, hållas inne eller återkallas om aktörsorganisationen inte uppfyller villkoren i artikel 2.2.

4.   Aktörsorganisationen ska emellertid behålla de rättigheter som förvärvats genom godkännandet tills godkännandet återkallas, under förutsättning att den agerat med ärligt uppsåt när det gäller uppfyllandet av villkoren i artikel 2.2.

Om godkännandet återkallas för att aktörsorganisationen avsiktligt eller av grov oaktsamhet inte har uppfyllt åtagandena i den överenskommelse som avses i artikel 2.2, ska beslutet om återkallande börja gälla från och med den tidpunkt då villkoren för godkännandet inte längre uppfylls.

5.   Godkännandet ska omedelbart nekas, hållas inne eller återkallas om aktörsorganisationen

| a) | under regleringsåren 2002/03–2004/05 har omfattats av påföljder på grund av överträdelse i samband med den produktionsstödordning som föreskrivs i rådets förordning nr 136/66/EEG (7), eller |
| --- | --- |

a)

under regleringsåren 2002/03–2004/05 har omfattats av påföljder på grund av överträdelse i samband med den produktionsstödordning som föreskrivs i rådets förordning nr 136/66/EEG (7), eller

| b) | under regleringsåren 2002/03–2004/05 har omfattats av påföljder på grund av överträdelse i samband med finansieringen av de handlingsprogram för producentorganisationer som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1638/98 (8). |
| --- | --- |

b)

under regleringsåren 2002/03–2004/05 har omfattats av påföljder på grund av överträdelse i samband med finansieringen av de handlingsprogram för producentorganisationer som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1638/98 (8).

6.   Aktörsorganisationer som har godkänts av en medlemsstat enligt förordning (EG) nr 1334/2002 eller som har fått finansiering för arbetsprogram som genomförts av aktörsorganisationer under regleringsåren 2002/03–2004/05 ska anses vara godkända enligt denna förordning om de uppfyller villkoren i artikel 2.2.

Artikel 4

Gemenskapsfinansiering

1.   Gemenskapens årliga finansiering av aktörsorganisationernas arbetsprogram är garanterad upp till det belopp som hålls inne enligt artikel 110i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003.

Medlemsstaterna ska se till att de årliga utgifterna för genomförandet av de godkända arbetsprogrammen inte överskrider det belopp som avses i första stycket.

2.   Medlemsstaterna ska se till att gemenskapsfinansieringen fördelas i proportion till längden på den period som anges i artikel 8.1.

Artikel 5

Åtgärder som berättigar till gemenskapsfinansiering

1.   De åtgärder som berättigar till gemenskapsfinansiering enligt artikel 103.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 (nedan kallade stödberättigande åtgärder) är följande:

| a) | Inom området uppföljning och administrativ förvaltning av sektorn och marknaden för olivolja och bordsoliver:






  i) | Insamlande av uppgifter om sektorn och marknaden, i enlighet med den behöriga nationella myndighetens specifikationer avseende metod, geografisk representativitet och precision. |
| --- | --- | --- |

a)

Inom området uppföljning och administrativ förvaltning av sektorn och marknaden för olivolja och bordsoliver:

i)

Insamlande av uppgifter om sektorn och marknaden, i enlighet med den behöriga nationella myndighetens specifikationer avseende metod, geografisk representativitet och precision.

| ii) | Utarbetande av undersökningar, särskilt när det gäller ämnen som rör andra åtgärder som anges i arbetsprogrammet för den berörda aktörsorganisationen inom olivsektorn. |
| --- | --- |

ii)

Utarbetande av undersökningar, särskilt när det gäller ämnen som rör andra åtgärder som anges i arbetsprogrammet för den berörda aktörsorganisationen inom olivsektorn.

| b) | Inom området förbättring av olivodlingens inverkan på miljön:






  i) | Gemensamma åtgärder för bevarande av olivodlingar som är värdefulla för miljön och som riskerar att försämras, i enlighet med villkor som, på grundval av objektiva kriterier, fastställts av den behöriga nationella myndigheten särskilt när det gäller de regionala zoner som kan vara stödberättigande samt den areal och det minsta antal producenter inom olivsektorn som måste vara delaktiga för att verksamheten i fråga ska bli effektiv. |
| --- | --- | --- |

b)

Inom området förbättring av olivodlingens inverkan på miljön:

i)

Gemensamma åtgärder för bevarande av olivodlingar som är värdefulla för miljön och som riskerar att försämras, i enlighet med villkor som, på grundval av objektiva kriterier, fastställts av den behöriga nationella myndigheten särskilt när det gäller de regionala zoner som kan vara stödberättigande samt den areal och det minsta antal producenter inom olivsektorn som måste vara delaktiga för att verksamheten i fråga ska bli effektiv.

| ii) | Utarbetande av god jordbrukspraxis för olivodling, på grundval av miljökriterier som är anpassade till lokala förhållanden, samt spridning av dessa bland olivodlarna och uppföljning av deras praktiska tillämpning. |
| --- | --- |

ii)

Utarbetande av god jordbrukspraxis för olivodling, på grundval av miljökriterier som är anpassade till lokala förhållanden, samt spridning av dessa bland olivodlarna och uppföljning av deras praktiska tillämpning.

| iii) | Praktisk demonstration av alternativ till kemiska produkter för bekämpning av olivflugan. |
| --- | --- |

iii)

Praktisk demonstration av alternativ till kemiska produkter för bekämpning av olivflugan.

| iv) | Praktisk demonstration av metoder för olivodling i syfte att skydda miljön och bevara landskapet, t.ex. hållbart och integrerat ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

iv)

Praktisk demonstration av metoder för olivodling i syfte att skydda miljön och bevara landskapet, t.ex. hållbart och integrerat ekologiskt jordbruk.

| v) | Införande av miljödata i det geografiska informationssystem för olivodlingar som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

v)

Införande av miljödata i det geografiska informationssystem för olivodlingar som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003.

| c) | Inom området förbättring av produktionskvaliteten på olivolja och bordsoliver:






  i) | Förbättring av förhållandena för odling, särskilt bekämpning av olivflugan, för skörd, leverans och lagring av oliver före bearbetning, i enlighet med de tekniska specifikationer som fastställts av den behöriga nationella myndigheten. |
| --- | --- | --- |

c)

Inom området förbättring av produktionskvaliteten på olivolja och bordsoliver:

i)

Förbättring av förhållandena för odling, särskilt bekämpning av olivflugan, för skörd, leverans och lagring av oliver före bearbetning, i enlighet med de tekniska specifikationer som fastställts av den behöriga nationella myndigheten.

| ii) | Sortförbättring inom olivodlingarna när det gäller enskilda företag på villkor att de bidrar till arbetsprogrammens målsättningar. |
| --- | --- |

ii)

Sortförbättring inom olivodlingarna när det gäller enskilda företag på villkor att de bidrar till arbetsprogrammens målsättningar.

| iii) | Förbättring av förhållandena för lagring och tillvaratagande av biprodukter från produktion av olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

iii)

Förbättring av förhållandena för lagring och tillvaratagande av biprodukter från produktion av olivolja och bordsoliver.

| iv) | Tekniskt stöd till bearbetningsindustrin för oliver när det gäller produkternas kvalitet. |
| --- | --- |

iv)

Tekniskt stöd till bearbetningsindustrin för oliver när det gäller produkternas kvalitet.

| v) | Upprättande och förbättring av analyslaboratorier för jungfruolja. |
| --- | --- |

v)

Upprättande och förbättring av analyslaboratorier för jungfruolja.

| vi) | Utbildning av provsmakare för organoleptiska kontroller av jungfruolja. |
| --- | --- |

vi)

Utbildning av provsmakare för organoleptiska kontroller av jungfruolja.

| d) | Inom området spårbarhetssystem, certifiering och upprätthållande av kvaliteten på olivolja och bordsoliver, särskilt kontroll av kvaliteten på olivolja som säljs till konsumenter, under ledning av nationella förvaltningar:






  i) | Upprättande och förvaltning av system som skapar spårbarhet för produkter från olivodling till förpackning och märkning, i enlighet med de särskilda bestämmelser som fastställts av den behöriga nationella myndigheten. |
| --- | --- | --- |

d)

Inom området spårbarhetssystem, certifiering och upprätthållande av kvaliteten på olivolja och bordsoliver, särskilt kontroll av kvaliteten på olivolja som säljs till konsumenter, under ledning av nationella förvaltningar:

i)

Upprättande och förvaltning av system som skapar spårbarhet för produkter från olivodling till förpackning och märkning, i enlighet med de särskilda bestämmelser som fastställts av den behöriga nationella myndigheten.

| ii) | Upprättande och förvaltning av system för kvalitetscertifiering, baserade på ett system för riskanalys och kontroll av kritiska punkter, för vilket specifikationerna är anpassade till de tekniska kriterier som fastställts av den behöriga nationella myndigheten. |
| --- | --- |

ii)

Upprättande och förvaltning av system för kvalitetscertifiering, baserade på ett system för riskanalys och kontroll av kritiska punkter, för vilket specifikationerna är anpassade till de tekniska kriterier som fastställts av den behöriga nationella myndigheten.

| iii) | Upprättande och förvaltning av system för uppföljning av att reglerna följs när det gäller äkthet, kvalitet och saluföring av olivolja och bordsoliver som avsätts på marknaden, i enlighet med de särskilda tekniska bestämmelser som fastställts av den behöriga nationella myndigheten. |
| --- | --- |

iii)

Upprättande och förvaltning av system för uppföljning av att reglerna följs när det gäller äkthet, kvalitet och saluföring av olivolja och bordsoliver som avsätts på marknaden, i enlighet med de särskilda tekniska bestämmelser som fastställts av den behöriga nationella myndigheten.

| e) | Inom området spridning av information om de åtgärder som genomförts av aktörsorganisationerna i syfte att förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver:






  i) | Spridning av information om det arbete som genomförts av aktörsorganisationerna på de områden som avses i leden a–d. |
| --- | --- | --- |

e)

Inom området spridning av information om de åtgärder som genomförts av aktörsorganisationerna i syfte att förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver:

i)

Spridning av information om det arbete som genomförts av aktörsorganisationerna på de områden som avses i leden a–d.

| ii) | Skapande och underhåll av en webbplats om de åtgärder som genomförs av aktörsorganisationerna på de områden som avses i leden a–d. |
| --- | --- |

ii)

Skapande och underhåll av en webbplats om de åtgärder som genomförs av aktörsorganisationerna på de områden som avses i leden a–d.

När det gäller den åtgärd som anges i första stycket led c ii ska medlemsstaterna säkerställa att lämpliga åtgärder vidtas för att återfå investeringen eller dess resterande värde om den medlem som innehar det enskilda företaget lämnar aktörsorganisationen.

2.   Medlemsstaten får fastställa ytterligare villkor som preciserar de stödberättigande åtgärderna, förutsatt att de inte gör det omöjligt att genomföra eller presentera dessa åtgärder.

Artikel 6

Fördelning av gemenskapsfinansieringen

På medlemsstatsnivå ska minst 25 % av det belopp i gemenskapsfinansiering som finns tillgängligt enligt artikel 103 i förordning (EG) nr 1234/2007 avsättas för vart och ett av de åtgärdsområden som avses i artikel 5.1 första stycket led b, och minst 12 % av gemenskapsfinansieringen avsättas för det område som avses i artikel 5.1 första stycket led d.

Om den lägsta procentsats som avses i första stycket inte utnyttjas fullt ut inom de åtgärdsområden som nämns i det stycket får de outnyttjade beloppen inte avsättas för andra åtgärdsområden, utan ska återföras till gemenskapens budget.

Artikel 7

Åtgärder och utgifter som inte berättigar till gemenskapsfinansiering

1.   Gemenskapsfinansiering enligt artikel 103 i förordning (EG) nr 1234/2007 får inte beviljas för åtgärder som

| a) | är föremål för annan gemenskapsfinansiering än den som föreskrivs i artikel 103 i förordning (EG) nr 1234/2007, |
| --- | --- |

a)

är föremål för annan gemenskapsfinansiering än den som föreskrivs i artikel 103 i förordning (EG) nr 1234/2007,

| b) | direkt syftar till en ökning av produktionen, lagrings- eller bearbetningskapaciteten, |
| --- | --- |

b)

direkt syftar till en ökning av produktionen, lagrings- eller bearbetningskapaciteten,

| c) | är knutna till inköp eller lagring av olivolja eller bordsoliver eller som påverkar deras pris, |
| --- | --- |

c)

är knutna till inköp eller lagring av olivolja eller bordsoliver eller som påverkar deras pris,

| d) | är knutna till säljfrämjande åtgärder för olivolja eller bordsoliver, |
| --- | --- |

d)

är knutna till säljfrämjande åtgärder för olivolja eller bordsoliver,

| e) | är knutna till forskning, |
| --- | --- |

e)

är knutna till forskning,

| f) | skulle kunna snedvrida konkurrensen inom övrig ekonomisk verksamhet som aktörsorganisationen inom olivsektorn bedriver. |
| --- | --- |

f)

skulle kunna snedvrida konkurrensen inom övrig ekonomisk verksamhet som aktörsorganisationen inom olivsektorn bedriver.

2.   För att säkerställa att bestämmelserna i punkt 1 a följs, ska aktörsorganisationerna skriftligen på sina egna och sina medlemmars vägnar åta sig att i samband med åtgärder som konkret finansieras enligt artikel 103 i förordning (EG) nr 1234/2007 avstå från all finansiering enligt någon annan gemenskapsstödordning eller nationell stödordning.

3.   Vid genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 5 är bland annat följande utgifter inte stödberättigande:

| a) | Återbetalning av lån (särskilt i form av annuiteter) vilka tagits för åtgärder som, helt eller delvis, genomförts innan arbetsprogrammet inleddes. |
| --- | --- |

a)

Återbetalning av lån (särskilt i form av annuiteter) vilka tagits för åtgärder som, helt eller delvis, genomförts innan arbetsprogrammet inleddes.

| b) | Ersättning för förlorad inkomst till aktörer som deltar i möten och utbildningsprogram. |
| --- | --- |

b)

Ersättning för förlorad inkomst till aktörer som deltar i möten och utbildningsprogram.

| c) | Administrativa kostnader och personalkostnader som förorsakas medlemsstaterna och stödmottagare som får stöd från EUGFJ. |
| --- | --- |

c)

Administrativa kostnader och personalkostnader som förorsakas medlemsstaterna och stödmottagare som får stöd från EUGFJ.

| d) | Förvärv av obebyggd mark. |
| --- | --- |

d)

Förvärv av obebyggd mark.

| e) | Köp av begagnad utrustning. |
| --- | --- |

e)

Köp av begagnad utrustning.

| f) | Utgifter knutna till leasingkontrakt (skatter, ränta, försäkringskostnader m.m.) |
| --- | --- |

f)

Utgifter knutna till leasingkontrakt (skatter, ränta, försäkringskostnader m.m.)

| g) | Förhyrning i stället för inköp, och driftskostnader för det förhyrda. |
| --- | --- |

g)

Förhyrning i stället för inköp, och driftskostnader för det förhyrda.

4.   Medlemsstaterna får fastställa ytterligare villkor som preciserar de åtgärder och utgifter som inte är stödberättigande och som avses i punkterna 1 och 3.

Artikel 8

Arbetsprogram och ansökan om godkännande

1.   Arbetsprogram som berättigar till gemenskapsfinansiering enligt artikel 103.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska genomföras under en period på högst tre år. Första perioden börjar den 1 april 2006. Följande perioder börjar den 1 april vart tredje år.

2.   Varje aktörsorganisation som godkänts i enlighet med denna förordning får, före ett datum som medlemsstaten fastställer (dock senast den 15 februari varje år), lämna in en ansökan om godkännande för ett enda arbetsprogram.

Ansökan om godkännande ska omfatta följande:

| a) | Identifiering av den aktuella aktörsorganisationen. |
| --- | --- |

a)

Identifiering av den aktuella aktörsorganisationen.

| b) | Information om de urvalskriterier som anges i artikel 9.1. |
| --- | --- |

b)

Information om de urvalskriterier som anges i artikel 9.1.

| c) | Beskrivning, motivering och tidsplan för de föreslagna åtgärdernas genomförande. |
| --- | --- |

c)

Beskrivning, motivering och tidsplan för de föreslagna åtgärdernas genomförande.

| d) | Utgiftsplan, fördelad per åtgärd och per åtgärdsområde enligt artikel 5, och uppdelad i tolvmånadersperioder från och med dagen för arbetsprogrammets godkännande, med åtskillnad mellan allmänna kostnader, som inte får överstiga 7 % av de totala kostnaderna, och övriga huvudsakliga kostnadsslag. |
| --- | --- |

d)

Utgiftsplan, fördelad per åtgärd och per åtgärdsområde enligt artikel 5, och uppdelad i tolvmånadersperioder från och med dagen för arbetsprogrammets godkännande, med åtskillnad mellan allmänna kostnader, som inte får överstiga 7 % av de totala kostnaderna, och övriga huvudsakliga kostnadsslag.

| e) | Finansieringsplan per åtgärdsområde enligt artikel 5, uppdelad i högst tolvmånadersperioder från och med dagen för arbetsprogrammets godkännande, med angivande särskilt av den gemenskapsfinansiering som söks och av eventuella finansiella bidrag från aktörerna och bidrag från medlemsstaten. |
| --- | --- |

e)

Finansieringsplan per åtgärdsområde enligt artikel 5, uppdelad i högst tolvmånadersperioder från och med dagen för arbetsprogrammets godkännande, med angivande särskilt av den gemenskapsfinansiering som söks och av eventuella finansiella bidrag från aktörerna och bidrag från medlemsstaten.

| f) | Beskrivning av kvantitativa och kvalitativa effektivitetsindikatorer som gör det möjligt att utvärdera programmet under dess genomförande och i efterhand utifrån allmänna principer som medlemsstaten har fastställt. |
| --- | --- |

f)

Beskrivning av kvantitativa och kvalitativa effektivitetsindikatorer som gör det möjligt att utvärdera programmet under dess genomförande och i efterhand utifrån allmänna principer som medlemsstaten har fastställt.

| g) | Bevis på att det har ställts en säkerhet enligt förordning (EEG) nr 2220/85 på ett belopp som motsvarar minst 10 % av den sökta gemenskapsfinansieringen. |
| --- | --- |

g)

Bevis på att det har ställts en säkerhet enligt förordning (EEG) nr 2220/85 på ett belopp som motsvarar minst 10 % av den sökta gemenskapsfinansieringen.

| h) | En ansökan om förskott enligt artikel 11. |
| --- | --- |

h)

En ansökan om förskott enligt artikel 11.

| i) | Den deklaration som föreskrivs i artikel 7.2. |
| --- | --- |

i)

Den deklaration som föreskrivs i artikel 7.2.

| j) | För branschorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer, identifiering av de aktörsorganisationer som ansvarar för det faktiska genomförandet av de åtgärder som delegerats ut. |
| --- | --- |

j)

För branschorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer, identifiering av de aktörsorganisationer som ansvarar för det faktiska genomförandet av de åtgärder som delegerats ut.

| k) | För aktörsorganisationer som ingår i en producentsammanslutning eller en branschorganisation, ett intyg om att de planerade åtgärderna i deras program inte ingår i en annan ansökan om gemenskapsfinansiering i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

k)

För aktörsorganisationer som ingår i en producentsammanslutning eller en branschorganisation, ett intyg om att de planerade åtgärderna i deras program inte ingår i en annan ansökan om gemenskapsfinansiering i enlighet med denna förordning.

Artikel 9

Urval och godkännande av arbetsprogram

1.   Medlemsstaten ska välja ut arbetsprogrammen på grundval av följande kriterier:

| a) | Programmets allmänna kvalitet och dess överensstämmelse med den inriktning och de prioriteringar för olivsektorn i den berörda regionala zonen som fastställts av medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Programmets allmänna kvalitet och dess överensstämmelse med den inriktning och de prioriteringar för olivsektorn i den berörda regionala zonen som fastställts av medlemsstaten.

| b) | Om aktörsorganisationen har tillräckliga resurser och ekonomisk trovärdighet för att genomföra de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

b)

Om aktörsorganisationen har tillräckliga resurser och ekonomisk trovärdighet för att genomföra de föreslagna åtgärderna.

| c) | Utbredningen av den regionala zon som omfattas av arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

c)

Utbredningen av den regionala zon som omfattas av arbetsprogrammet.

| d) | De varierande ekonomiska förhållanden i den berörda regionala zonen som det tagits hänsyn till i arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

d)

De varierande ekonomiska förhållanden i den berörda regionala zonen som det tagits hänsyn till i arbetsprogrammet.

| e) | Förekomsten av flera åtgärdsområden och storleken på aktörernas finansiella bidrag. |
| --- | --- |

e)

Förekomsten av flera åtgärdsområden och storleken på aktörernas finansiella bidrag.

| f) | De kvantitativa och kvalitativa effektivitetsindikatorer som medlemsstaten fastställt och som gör det möjligt att utvärdera programmet under dess genomförande och i efterhand. |
| --- | --- |

f)

De kvantitativa och kvalitativa effektivitetsindikatorer som medlemsstaten fastställt och som gör det möjligt att utvärdera programmet under dess genomförande och i efterhand.

| g) | Utvärderingen av eventuella arbetsprogram som aktörsorganisationen redan har genomfört inom ramen för denna förordning, förordning (EG) nr 1334/2002 eller förordning (EG) nr 2080/2005. |
| --- | --- |

g)

Utvärderingen av eventuella arbetsprogram som aktörsorganisationen redan har genomfört inom ramen för denna förordning, förordning (EG) nr 1334/2002 eller förordning (EG) nr 2080/2005.

Medlemsstaten ska beakta hur ansökningarna är fördelade mellan de olika typerna av aktörsorganisationer i varje regional zon.

2.   Medlemsstaten får inte godkänna arbetsprogram som är ofullständiga eller som innehåller oriktiga uppgifter, eller som omfattar en åtgärd som inte berättigar till stöd enligt artikel 7.

3.   Medlemsstaten ska senast den 15 mars varje år informera aktörsorganisationerna om vilka arbetsprogram som godkänts och, om tillämpligt, om de arbetsprogram för vilka man har beviljat motsvarande nationell finansiering.

För det slutliga godkännandet av ett arbetsprogram får det ställas som villkor att det görs de ändringar som medlemsstaten anser nödvändiga. I sådana fall ska den berörda aktörsorganisationen lämna sitt godkännande senast 15 dagar efter det att ändringarna meddelades.

4.   Om det föreslagna arbetsprogrammet inte godkänns ska medlemsstaten omedelbart frisläppa den säkerhet som avses i artikel 8.2 g.

5.   Medlemsstaterna ska se till att gemenskapsfinansieringen fördelas inom varje kategori av aktörsorganisationer med hänsyn till värdet av den olivolja som producerats eller saluförts av aktörsorganisationernas medlemmar.

Artikel 10

Ändring av arbetsprogram

1.   En aktörsorganisation får, enligt ett förfarande som medlemsstaten fastställer, begära ändring av sitt redan godkända arbetsprograms innehåll och budget, men utan att dessa ändringar får medföra någon höjning av det belopp som hålls inne enligt artikel 110i.4 i förordning (EG) nr 1782/2003.

2.   Begäran om ändring av ett arbetsprogram ska åtföljas av handlingar i vilka det anges skäl för ändringarna, vilken typ av ändring det rör sig om och vad de har för effekter. Aktörsorganisationen ska lämna in begäran till den behöriga myndigheten minst tre månader innan den berörda åtgärden börjar genomföras.

3.   Om de aktörsorganisationer som ingår i en sammanslagen aktörsorganisation före sammanslagningen hade egna arbetsprogram ska de genomföra sina program parallellt och separat fram till den 1 januari året efter sammanslagningen. Aktörsorganisationerna ska därefter begära en sammanslagning av arbetsprogrammen i form av en ändring av sina respektive arbetsprogram i enlighet med punkterna 1 och 2.

Genom avvikelse från första stycket har medlemsstaterna rätt att på begäran av aktörsorganisationerna i vederbörligen motiverade fall tillåta att de separata arbetsprogrammen genomförs parallellt utan att de slås samman.

4.   Medlemsstatens behöriga myndighet ska senast två månader efter mottagandet av den begäran om ändring som avses i punkt 2 och efter att ha gått igenom bifogade dokument meddela sitt beslut till den berörda aktörsorganisationen. Varje begäran om ändring för vilken beslut inte har fattats inom den tidsfristen ska anses som godkänd.

5.   Om den gemenskapsfinansiering som aktörsorganisationen har fått är lägre än det godkända programmet får stödmottagarna justera sitt program till den erhållna finansieringen.

Artikel 11

Förskott

1.   En aktörsorganisation som har ansökt om förskott i enlighet med artikel 8.2 h, ska, på de villkor som anges i punkt 2 i den här artikeln, få ett förskott på totalt högst 90 % av de stödberättigande utgifter som planeras för varje år som det godkända arbetsprogrammet omfattar.

2.   Före utgången av den månad som närmast följer på den månad då det godkända arbetsprogrammet börjar genomföras varje år ska medlemsstaten göra en första utbetalning på halva det belopp som avses i punkt 1 till den berörda aktörsorganisationen.

En andra utbetalning på återstoden av det belopp som avses i punkt 1 ska göras efter det att den kontroll som föreskrivs i punkt 3 har genomförts.

3.   Medlemsstaten ska kontrollera att varje förskotterat belopp faktiskt har använts innan den betalar ut nästa belopp.

Denna kontroll ska göras av medlemsstaten på grundval av den rapport som avses i artikel 13 eller på grundval av en kontroll på plats enligt artikel 14.

4.   Ett villkor för de betalningar som avses i punkt 2 är att den berörda aktörsorganisationen har ställt en säkerhet i enlighet med förordning (EEG) nr 2220/85 på ett belopp motsvarande 110 % av det förskottsbelopp som begärts. Det primära kravet, i den mening som avses i artikel 20.2 i den förordningen, är att de åtgärder som anges i det godkända arbetsprogrammet genomförs.

5.   De berörda aktörsorganisationerna får, före ett datum som medlemsstaten fastställer (dock senast vid utgången av varje år som arbetsprogrammet genomförs) ansöka om att den säkerhet som avses i punkt 4 frisläpps upp till ett belopp som motsvarar hälften av de faktiska utgifterna. Medlemsstaten ska fastställa vilka verifikationer som ska åtfölja ansökan, samt kontrollera dessa, och frisläppa de säkerheter som motsvarar de berörda utgifterna, senast under den andra månaden efter det att ansökan lämnades in.

Artikel 12

Ansökan om gemenskapsfinansiering

1.   För utbetalning av gemenskapsfinansieringen enligt artikel 103 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska aktörsorganisationen, före ett datum som medlemsstaten fastställer (dock senast tre månader efter utgången av varje år då arbetsprogrammet genomförs) ansöka om detta hos utbetalningsstället.

Medlemsstaten får betala aktörsorganisationer det resterande beloppet av gemenskapsfinansieringen motsvarande varje års genomförande av arbetsprogrammet efter att ha kontrollerat, mot bakgrund av rapporten enligt artikel 13 eller en kontroll på plats enligt artikel 14, att de båda förskottsbetalningar som avses i artikel 11.2 faktiskt har använts.

Ansökningar om gemenskapsfinansiering som lämnas in efter det datum som avses i första stycket ska avslås och de belopp som eventuellt erhållits för gemenskapsfinansiering av programmet ska betalas tillbaka enligt förfarandet i artikel 17.

2.   Ansökan om gemenskapsfinansiering ska göras enligt den förlaga som medlemsstatens behöriga myndighet tillhandahåller. För att ansökan ska godtas ska den åtföljas av

| a) | handlingar som styrker






  i) | utgifterna under arbetsprogrammets genomförandeperiod (fakturor och bankdokument som styrker deras betalning), |
| --- | --- | --- |

a)

handlingar som styrker

i)

utgifterna under arbetsprogrammets genomförandeperiod (fakturor och bankdokument som styrker deras betalning),

| ii) | att aktörernas och den berörda medlemsstatens eventuella finansiella bidrag faktiskt har betalats. |
| --- | --- |

ii)

att aktörernas och den berörda medlemsstatens eventuella finansiella bidrag faktiskt har betalats.

| b) | en rapport som innehåller






  i) | en exakt beskrivning av de programetapper som har genomförts, uppdelad per åtgärdsområde enligt artikel 5, |
| --- | --- | --- |

b)

en rapport som innehåller

i)

en exakt beskrivning av de programetapper som har genomförts, uppdelad per åtgärdsområde enligt artikel 5,

| ii) | en förklaring av eventuella skillnader mellan de etapper av arbetsprogrammet som medlemsstaten godkänt och de etapper av arbetsprogrammet som faktiskt har genomförts, samt av de finansiella följderna, |
| --- | --- |

ii)

en förklaring av eventuella skillnader mellan de etapper av arbetsprogrammet som medlemsstaten godkänt och de etapper av arbetsprogrammet som faktiskt har genomförts, samt av de finansiella följderna,

| iii) | en utvärdering av arbetsprogrammet på grundval av de indikatorer som anges i artikel 8.2 f. |
| --- | --- |

iii)

en utvärdering av arbetsprogrammet på grundval av de indikatorer som anges i artikel 8.2 f.

3.   Ansökningar om finansiering som inte uppfyller villkoren i punkterna 1 och 2 ska avslås. Den berörda aktörsorganisationen får lämna in en ny ansökan om finansiering inom en tidsfrist som medlemsstaten fastställer.

4.   Ansökningar som rör utgifter som betalats mer än två månader efter utgången av arbetsprogrammets genomförandeperiod ska avslås.

5.   Senast tre månader efter den dag då ansökan om finansiering och de åtföljande dokument som avses i punkt 2 lämnades in, och efter genomgången av de åtföljande dokumenten och de kontroller som avses i artikel 14, ska medlemsstaten betala ut gemenskapsfinansieringen och i förekommande fall frisläppa den säkerhet som avses i artikel 11.4.

Den säkerhet som avses i artikel 8.2 g ska frisläppas efter det att hela arbetsprogrammet har genomförts, de åtföljande dokumenten har granskats och kontrollerna enligt artikel 14 har genomförts.

Artikel 13

Rapporter från aktörsorganisationerna

1.   Från och med 2007 ska aktörsorganisationerna före den 1 maj varje år lämna in årsrapporter om genomförandet av arbetsprogrammen under det föregående kalenderåret. Rapporterna ska omfatta

| a) | de etapper av arbetsprogrammet som genomförts eller som håller på att genomföras, |
| --- | --- |

a)

de etapper av arbetsprogrammet som genomförts eller som håller på att genomföras,

| b) | större förändringar av arbetsprogram, |
| --- | --- |

b)

större förändringar av arbetsprogram,

| c) | utvärdering av resultaten på grundval av de indikatorer som anges i artikel 8.2 f. |
| --- | --- |

c)

utvärdering av resultaten på grundval av de indikatorer som anges i artikel 8.2 f.

För arbetsprogrammets sista genomförandeår ska en slutrapport ersätta de rapporter som föreskrivs i första stycket.

2.   För arbetsprogram som varar mindre än ett år ska slutrapporten lämnas in senast två månader efter det att programmet har avslutats.

3.   Slutrapporten ska bestå av en utvärdering av arbetsprogrammet och innehålla minst följande:

| a) | En redogörelse på grundval av minst de indikatorer som anges i artikel 9.1 f och alla andra relevanta kriterier som förklarar i vilken utsträckning de mål som satts upp i programmet har uppnåtts. |
| --- | --- |

a)

En redogörelse på grundval av minst de indikatorer som anges i artikel 9.1 f och alla andra relevanta kriterier som förklarar i vilken utsträckning de mål som satts upp i programmet har uppnåtts.

| b) | En förklaring av de ändringar som gjorts av arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

b)

En förklaring av de ändringar som gjorts av arbetsprogrammet.

| c) | Upplysning om eventuella faktorer som bör beaktas vid utarbetandet av nästa arbetsprogram. |
| --- | --- |

c)

Upplysning om eventuella faktorer som bör beaktas vid utarbetandet av nästa arbetsprogram.

4.   Uppgifter som samlats in och studier som genomförts i samband med genomförandet av åtgärder enligt artikel 5.1 a ska offentliggöras på aktörsorganisationens webbplats när åtgärden i fråga har genomförts.

Artikel 14

Kontroller på plats

1.   Medlemsstaterna ska kontrollera att villkoren för beviljande av gemenskapsfinansiering är uppfyllda, särskilt när det gäller

| a) | villkoren för godkännande, |
| --- | --- |

a)

villkoren för godkännande,

| b) | genomförandet av de godkända arbetsprogrammen, däribland bestämmelserna om investeringar, |
| --- | --- |

b)

genomförandet av de godkända arbetsprogrammen, däribland bestämmelserna om investeringar,

| c) | de faktiska utgifterna i förhållande till den begärda finansieringen och det finansiella bidraget från de berörda aktörerna. |
| --- | --- |

c)

de faktiska utgifterna i förhållande till den begärda finansieringen och det finansiella bidraget från de berörda aktörerna.

2.   Den behöriga myndigheten ska ta fram en kontrollplan i vilken det ingår stickprov på aktörsorganisationer enligt artikel 103.3 i förordning (EG) nr 1234/2007. Den behöriga myndigheten ska fastställa stickproven genom riskanalys så att

| a) | alla producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer kontrolleras på plats minst en gång efter förskottsutbetalningen och före slutbetalningen av gemenskapsfinansieringen, |
| --- | --- |

a)

alla producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer kontrolleras på plats minst en gång efter förskottsutbetalningen och före slutbetalningen av gemenskapsfinansieringen,

| b) | alla övriga aktörsorganisationer och branschorganisationer kontrolleras varje år under genomförandeperioden för varje godkänt arbetsprogram, utom om de under året har fått ett förskott, då kontrollen ska göras efter utbetalningsdagen för förskottet. |
| --- | --- |

b)

alla övriga aktörsorganisationer och branschorganisationer kontrolleras varje år under genomförandeperioden för varje godkänt arbetsprogram, utom om de under året har fått ett förskott, då kontrollen ska göras efter utbetalningsdagen för förskottet.

Om kontrollerna visar på oegentligheter ska den behöriga myndigheten göra ytterligare kontroller under det innevarande året och öka antalet kontrollerade aktörsorganisationer det påföljande året.

3.   Kontroller på plats ska göras utan förvarning. För att underlätta kontrollarbetet får dock den kontrollerade aktörsorganisationen informeras högst 48 timmar i förväg.

4.   Den behöriga myndigheten ska välja vilka aktörsorganisationer som ska kontrolleras på grundval av en riskanalys som beaktar

| a) | finansieringsbeloppet för det godkända arbetsprogrammet, |
| --- | --- |

a)

finansieringsbeloppet för det godkända arbetsprogrammet,

| b) | typen av åtgärder som finansieras inom arbetsprogrammet, |
| --- | --- |

b)

typen av åtgärder som finansieras inom arbetsprogrammet,

| c) | hur långt man kommit i arbetsprogrammets genomförande, |
| --- | --- |

c)

hur långt man kommit i arbetsprogrammets genomförande,

| d) | förhållanden som konstaterats vid kontrollerna på plats eller vid genomgången under godkännandeförfarandet, |
| --- | --- |

d)

förhållanden som konstaterats vid kontrollerna på plats eller vid genomgången under godkännandeförfarandet,

| e) | andra riskfaktorer som medlemsstaterna fastställer. |
| --- | --- |

e)

andra riskfaktorer som medlemsstaterna fastställer.

5.   Tiden för varje kontroll på plats ska överensstämma med hur långt det godkända programmets genomförande har kommit.

Artikel 15

Kontrollrapporter

För varje kontroll på plats ska en rapport göras med en noggrann redogörelse för bland annat

| a) | dag och tid för kontrollen, |
| --- | --- |

a)

dag och tid för kontrollen,

| b) | en förteckning över närvarande personer, |
| --- | --- |

b)

en förteckning över närvarande personer,

| c) | en förteckning över kontrollerade fakturor, |
| --- | --- |

c)

en förteckning över kontrollerade fakturor,

| d) | referenser till de utvalda fakturorna i bokföringen (inköps- eller försäljningsregister, momsregister i vilka de utvalda fakturorna registrerats), |
| --- | --- |

d)

referenser till de utvalda fakturorna i bokföringen (inköps- eller försäljningsregister, momsregister i vilka de utvalda fakturorna registrerats),

| e) | bankdokument som styrker att de utvalda beloppen betalats, |
| --- | --- |

e)

bankdokument som styrker att de utvalda beloppen betalats,

| f) | uppgifter om redan genomförda åtgärder som särskilt analyserats på plats. |
| --- | --- |

f)

uppgifter om redan genomförda åtgärder som särskilt analyserats på plats.

Artikel 16

Korrigeringar och påföljder

1.   Om ett godkännande återkallas enligt artikel 3.3 på grund av att aktörsorganisationen avsiktligt eller till följd av grov oaktsamhet inte har uppfyllt sina åtaganden, får aktörsorganisationen inte beviljas gemenskapsfinansiering för hela arbetsprogrammet, och den ska till den behöriga myndigheten betala tillbaka ett belopp som motsvarar den finansiering som den inte hade rätt till.

2.   Om en viss åtgärd inte genomförs i enlighet med arbetsprogrammet ska aktörsorganisationen uteslutas från finansiering för åtgärden i fråga. Detta gäller inte om aktörsorganisationen har lämnat in sakligt korrekta uppgifter eller på annat sätt kan visa att den inte gjort fel.

3.   Om det har konstaterats oegentligheter i genomförandet av arbetsprogrammet ska följande påföljder gälla för aktörsorganisationer:

| a) | Om det rör sig om oegentligheter på grund av vårdslöshet ska aktörsorganisationen






  i) | uteslutas från finansiering för den berörda åtgärden, och |
| --- | --- | --- |

a)

Om det rör sig om oegentligheter på grund av vårdslöshet ska aktörsorganisationen

i)

uteslutas från finansiering för den berörda åtgärden, och

| ii) | till den behöriga myndigheten betala ett belopp som motsvarar den uteblivna finansieringen. |
| --- | --- |

ii)

till den behöriga myndigheten betala ett belopp som motsvarar den uteblivna finansieringen.

| b) | Om det rör sig om en oegentlighet som gjorts uppsåtligt, t.ex. oriktiga uppgifter, ska aktörsorganisationen






  i) | uteslutas från finansiering för hela arbetsprogrammet, och |
| --- | --- | --- |

b)

Om det rör sig om en oegentlighet som gjorts uppsåtligt, t.ex. oriktiga uppgifter, ska aktörsorganisationen

i)

uteslutas från finansiering för hela arbetsprogrammet, och

| ii) | till den behöriga myndigheten betala ett belopp som motsvarar den uteblivna finansieringen, |
| --- | --- |

ii)

till den behöriga myndigheten betala ett belopp som motsvarar den uteblivna finansieringen,

| iii) | uteslutas från gemenskapsfinansiering enligt artikel 103 i förordning (EG) nr 1234/2007 under hela treårsperioden efter den period för vilken oegentligheten konstaterades. |
| --- | --- |

iii)

uteslutas från gemenskapsfinansiering enligt artikel 103 i förordning (EG) nr 1234/2007 under hela treårsperioden efter den period för vilken oegentligheten konstaterades.

4.   Korrigerings- eller påföljdsbelopp enligt denna artikel ska återbetalas till utbetalningsstället och dras av från de utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket.

Artikel 17

Återvinning av felaktigt utbetalda belopp

1.   Om en felaktig utbetalning har gjorts, ska beloppet betalas tillbaka till medlemsstatens behöriga myndighet, i förekommande fall jämte ränta beräknad enligt punkt 2.

2.   Räntan ska beräknas

| a) | på grundval av den tidsperiod som löpt mellan utbetalningen och mottagarens återbetalning, |
| --- | --- |

a)

på grundval av den tidsperiod som löpt mellan utbetalningen och mottagarens återbetalning,

| b) | med den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, och som gäller den dag den felaktiga utbetalningen gjordes, ökad med tre procentenheter. |
| --- | --- |

b)

med den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, och som gäller den dag den felaktiga utbetalningen gjordes, ökad med tre procentenheter.

3.   Om en åtgärd som senare visar sig inte berättiga till stöd har genomförts enligt det godkända arbetsprogrammet, får medlemsstaten besluta att betala ut finansieringen eller att inte återkräva redan utbetalda belopp, om ett sådant beslut är tillåtet i jämförbara fall som finansieras via den nationella budgeten och om aktörsorganisationen inte har handlat vårdslöst eller uppsåtligt.

4.   Belopp som återkrävts eller betalats ut enligt denna artikel ska återbetalas till utbetalningsstället och dras av från de utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket.

Artikel 18

Meddelanden från medlemsstaterna

1.   Senast den 31 januari 2006 avseende den första treårsperioden som börjar den 1 april 2006 och senast den 31 januari 2009 avseende den andra treårsperioden som börjar den 1 april 2009 ska de medlemsstater som producerar olivolja underrätta kommissionen om de nationella bestämmelser som antagits för genomförandet av denna förordning, och särskilt bestämmelser avseende

| a) | de villkor för godkännande av aktörsorganisationer som avses i artikel 2.2, |
| --- | --- |

a)

de villkor för godkännande av aktörsorganisationer som avses i artikel 2.2,

| b) | de ytterligare villkor som preciserar de stödberättigande åtgärderna och som fastställts genom tillämpning av artikel 5.2, |
| --- | --- |

b)

de ytterligare villkor som preciserar de stödberättigande åtgärderna och som fastställts genom tillämpning av artikel 5.2,

| c) | de inriktningar och prioriteringar för olivsektorn som avses i artikel 9.1 a och de kvantitativa och kvalitativa indikatorer som avses i artikel 9.1 f, |
| --- | --- |

c)

de inriktningar och prioriteringar för olivsektorn som avses i artikel 9.1 a och de kvantitativa och kvalitativa indikatorer som avses i artikel 9.1 f,

| d) | de bestämmelser för förskott som avses i artikel 11 och, i förekommande fall, för betalning av den nationella finansieringen, |
| --- | --- |

d)

de bestämmelser för förskott som avses i artikel 11 och, i förekommande fall, för betalning av den nationella finansieringen,

| e) | genomförandet av kontroller enligt artikel 14 och korrigeringar och påföljder enligt artikel 16, |
| --- | --- |

e)

genomförandet av kontroller enligt artikel 14 och korrigeringar och påföljder enligt artikel 16,

| f) | den tidsfrist som avses i artikel 12.3. |
| --- | --- |

f)

den tidsfrist som avses i artikel 12.3.

2.   Senast den 1 maj varje år som de godkända arbetsprogrammen genomförs ska medlemsstaterna lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Godkända aktörsorganisationer. |
| --- | --- |

a)

Godkända aktörsorganisationer.

| b) | Arbetsprogrammen och deras innehåll, uppdelade per typ av aktörsorganisation, per åtgärdsområde och per regional zon. |
| --- | --- |

b)

Arbetsprogrammen och deras innehåll, uppdelade per typ av aktörsorganisation, per åtgärdsområde och per regional zon.

| c) | Storleken på den finansiering som tilldelats varje arbetsprogram. |
| --- | --- |

c)

Storleken på den finansiering som tilldelats varje arbetsprogram.

| d) | Tidsplanen för gemenskapsfinansieringen per budgetår för hela arbetsprogrammets varaktighet. |
| --- | --- |

d)

Tidsplanen för gemenskapsfinansieringen per budgetår för hela arbetsprogrammets varaktighet.

3.   Senast den 20 oktober varje år som det godkända arbetsprogrammet genomförs ska medlemsstaterna lämna en rapport till kommissionen om genomförandet av denna förordning, innehållande minst följande:

| a) | Antal arbetsprogram som finansieras, stödmottagare, arealer, kvarnar, bearbetningsfabriker samt de volymer olivolja och bordsoliver som berörs. |
| --- | --- |

a)

Antal arbetsprogram som finansieras, stödmottagare, arealer, kvarnar, bearbetningsfabriker samt de volymer olivolja och bordsoliver som berörs.

| b) | Detaljuppgifter om de åtgärder som planeras inom vart och ett av åtgärdsområdena. |
| --- | --- |

b)

Detaljuppgifter om de åtgärder som planeras inom vart och ett av åtgärdsområdena.

| c) | Skillnader mellan planerade och faktiskt genomförda åtgärder och deras inverkan på utgifterna. |
| --- | --- |

c)

Skillnader mellan planerade och faktiskt genomförda åtgärder och deras inverkan på utgifterna.

| d) | Beskrivning och utvärdering av resultaten, baserat främst på de utvärderingar av arbetsprogrammen som avses i artikel 12.2 b iii. |
| --- | --- |

d)

Beskrivning och utvärdering av resultaten, baserat främst på de utvärderingar av arbetsprogrammen som avses i artikel 12.2 b iii.

| e) | Statistik över de kontroller som utförts enligt artiklarna 14 och 15 och de korrigeringar eller påföljder som tillämpats enligt artikel 16. |
| --- | --- |

e)

Statistik över de kontroller som utförts enligt artiklarna 14 och 15 och de korrigeringar eller påföljder som tillämpats enligt artikel 16.

| f) | Utgifter per arbetsprogram och åtgärdsområde och finansiella bidrag från gemenskapen, medlemsstaten och från aktörerna. |
| --- | --- |

f)

Utgifter per arbetsprogram och åtgärdsområde och finansiella bidrag från gemenskapen, medlemsstaten och från aktörerna.

4.   De meddelanden som avses i denna artikel ska lämnas elektroniskt enligt de anvisningar som kommissionen lämnar till medlemsstaterna.

5.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska på sina webbplatser offentliggöra alla uppgifter som samlats in och studier som genomförts i samband med åtgärder enligt artikel 5.1 a när de har genomförts.

Artikel 19

Övergångsbestämmelse

1.   Medlemsstaterna får förskottera gemenskapsfinansieringen för programmets första genomförandeår.

2.   Detta förskott får inte vara större än gemenskapsfinansieringen.

3.   Utgifter som följer av förskottsutbetalningen enligt punkt 2 ska redovisas som utgifter som uppkommit under perioden 16–31 oktober 2006.

4.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska på sina webbplatser offentliggöra alla uppgifter som samlats in och studier som genomförts i samband med åtgärder enligt artikel 5.1 a i förordning (EG) nr 2080/2005 när de har genomförts.

Artikel 20

Upphävande

Förordning (EG) nr 2080/2005 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan.

Artikel 21

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 april 2009. Artikel 19.4 ska dock tillämpas från och med den dag då förordningen träder i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 september 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 161, 30.4.2004, s. 97. Rättad i EUT L 206, 9.6.2004, s. 37.

2

(3)  EUT L 333, 20.12.2005, s. 8.

3

(4)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

4

(5)  EGT L 195, 24.7.2002, s. 16. Förordningen upphävd genom förordning (EG) nr 2080/2005.

5

(6)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5.

6

(7)  EGT 172, 30.9.1966, s. 3025/66.

7

(8)  EGT L 210, 28.7.1998, s. 32.

8

---

BILAGA

Jämförelsetabell som avses i artikel 20 andra stycket

| Förordning (EG) nr 2080/2005 | Den här förordningen |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9.1 första stycket a–f | Artikel 9.1 första stycket a–f |
| — | Artikel 9.1 första stycket g |
| Artikel 9.1 andra stycket | Artikel 9.1 andra stycket |
| Artikel 9.2–9.5 | Artikel 9.2–9.5 |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Artikel 11.1–11.3 | Artikel 11.1–11.3 |
| Artikel 11.4 första stycket | Artikel 11.4 första stycket |
| Artikel 11.4 andra stycket | — |
| Artikel 11.5 | Artikel 11.5 |
| Artikel 12.1–12.4 | Artikel 12.1–12.4 |
| Artikel 12.5 | Artikel 12.5 första stycket |
| — | Artikel 12.5 andra stycket |
| Artikel 13.1–13.3 | Artikel 13.1–13.3 |
| — | Artikel 13.4 |
| Artikel 14.1 | Artikel 14.1 |
| Artikel 14.2 första stycket inledningen | Artikel 14.2 första stycket inledningen |
| Artikel 14.2, första och andra strecksatsen | Artikel 14.2 a och b |
| Artikel 14.2 andra stycket | Artikel 14.2 andra stycket |
| Artikel 14.3–14.5 | Artikel 14.3–14.5 |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Artikel 17 | Artikel 17 |
| Artikel 18.1–18.4 | Artikel 18.1–18.4 |
| — | Artikel 18.5 |
| Artikel 19.1–19.3 | Artikel 19.1–19.3 |
| — | Artikel 19.4 |
| Artikel 20 första stycket | Artikel 20 första stycket |
| Artikel 20 andra stycket | — |
| — | Artikel 20 andra stycket |
| Artikel 21 första stycket | Artikel 21 första stycket |
| — | Artikel 21 andra stycket |

Förordning (EG) nr 2080/2005

Den här förordningen

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9.1 första stycket a–f

Artikel 9.1 första stycket a–f

—

Artikel 9.1 första stycket g

Artikel 9.1 andra stycket

Artikel 9.1 andra stycket

Artikel 9.2–9.5

Artikel 9.2–9.5

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 11.1–11.3

Artikel 11.1–11.3

Artikel 11.4 första stycket

Artikel 11.4 första stycket

Artikel 11.4 andra stycket

—

Artikel 11.5

Artikel 11.5

Artikel 12.1–12.4

Artikel 12.1–12.4

Artikel 12.5

Artikel 12.5 första stycket

—

Artikel 12.5 andra stycket

Artikel 13.1–13.3

Artikel 13.1–13.3

—

Artikel 13.4

Artikel 14.1

Artikel 14.1

Artikel 14.2 första stycket inledningen

Artikel 14.2 första stycket inledningen

Artikel 14.2, första och andra strecksatsen

Artikel 14.2 a och b

Artikel 14.2 andra stycket

Artikel 14.2 andra stycket

Artikel 14.3–14.5

Artikel 14.3–14.5

Artikel 15

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 16

Artikel 17

Artikel 17

Artikel 18.1–18.4

Artikel 18.1–18.4

—

Artikel 18.5

Artikel 19.1–19.3

Artikel 19.1–19.3

—

Artikel 19.4

Artikel 20 första stycket

Artikel 20 första stycket

Artikel 20 andra stycket

—

—

Artikel 20 andra stycket

Artikel 21 första stycket

Artikel 21 första stycket

—

Artikel 21 andra stycket

---

| 4.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 237/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 237/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 868/2008

av den 3 september 2008

om den företagsredovisning som ska användas för att fastställa inkomstförhållanden i jordbruksföretag och analysera sådana företags ekonomiska förhållanden

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning nr 79/65/EEG av den 15 juni 1965 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden inom Europeiska ekonomiska gemenskapen (1), särskilt artiklarna 6.2, 7.3 och 12.2, och

av följande skäl:

| (1) | Posttyper, definitioner och utformningen av de redovisningsuppgifter som avses i artikel 7 i förordning nr 79/65/EEG och som insamlas med hjälp av den företagsredovisning som utfärdats för att på ett tillförlitligt sätt fastställa inkomstförhållanden i jordbruksföretag bör vara samma, oberoende av de undersökta företagens olika kännetecken. I syfte att göra uppgifterna så enkla och lättlästa som möjligt bör man även se till att denna enskilda företagsredovisning innehåller de redovisningsuppgifter som varje enskild undersökning av de ekonomiska förhållandena i de jordbruksföretag som valts ut i enlighet med artikel 11 i den förordningen kan kräva. I sådana fall ska företagsredovisningen även anses vara individuell företagsredovisning enligt artikel 12.1. |
| --- | --- |

(1)

Posttyper, definitioner och utformningen av de redovisningsuppgifter som avses i artikel 7 i förordning nr 79/65/EEG och som insamlas med hjälp av den företagsredovisning som utfärdats för att på ett tillförlitligt sätt fastställa inkomstförhållanden i jordbruksföretag bör vara samma, oberoende av de undersökta företagens olika kännetecken. I syfte att göra uppgifterna så enkla och lättlästa som möjligt bör man även se till att denna enskilda företagsredovisning innehåller de redovisningsuppgifter som varje enskild undersökning av de ekonomiska förhållandena i de jordbruksföretag som valts ut i enlighet med artikel 11 i den förordningen kan kräva. I sådana fall ska företagsredovisningen även anses vara individuell företagsredovisning enligt artikel 12.1.

| (2) | Genom kommissionens förordning (EEG) nr 2237/77 av den 23 september 1977 om den företagsredovisning som ska användas för fastställande av jordbruksföretagens inkomstförhållanden (2) införs bestämmelser om insamling av redovisningsuppgifter. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens förordning (EEG) nr 2237/77 av den 23 september 1977 om den företagsredovisning som ska användas för fastställande av jordbruksföretagens inkomstförhållanden (2) införs bestämmelser om insamling av redovisningsuppgifter.

| (3) | De redovisningsuppgifter som samlas in med hjälp av företagsredovisningen bör ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts sedan nätet inrättades och till utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken, och bör vara förenliga med de definitioner som ingår i gällande förordningar, bland annat i rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (3), rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (4), rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (5) och rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (6) vad gäller de områden som kan få bidrag från strukturfonderna, och med rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (7). |
| --- | --- |

(3)

De redovisningsuppgifter som samlas in med hjälp av företagsredovisningen bör ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts sedan nätet inrättades och till utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken, och bör vara förenliga med de definitioner som ingår i gällande förordningar, bland annat i rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (3), rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (4), rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (5) och rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (6) vad gäller de områden som kan få bidrag från strukturfonderna, och med rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (7).

| (4) | Förordning (EEG) nr 2237/77 bör därför anpassas till den utveckling som sedan denna förordning antogs har ägt rum inom den gemensamma jordbrukspolitiken, i fråga om arten av uppgifter som behövs för analys av uppgifterna samt i fråga om den kommunikationsteknik som används för att förmedla uppgifterna. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen ersättas. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EEG) nr 2237/77 bör därför anpassas till den utveckling som sedan denna förordning antogs har ägt rum inom den gemensamma jordbrukspolitiken, i fråga om arten av uppgifter som behövs för analys av uppgifterna samt i fråga om den kommunikationsteknik som används för att förmedla uppgifterna. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen ersättas.

| (5) | Det samordningsorgan som tillsatts av varje enskild medlemsstat bör skicka de ifyllda företagsredovisningarna till kommissionen i enlighet med artikel 6 i förordning nr 79/65/EEG. Därför bör man se till att samordningsorganen kan skicka de berörda uppgifterna direkt till kommissionen med hjälp av det datasystem som upprättats av kommissionen, och att det systemet möjliggör elektroniskt utbyte av de uppgifter som krävs enligt de modeller som samordningsorganen tillhandahåller genom detta system. Dessutom bör kommissionen via Kommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter delge medlemsstaterna de allmänna villkoren för tillämpning av datasystemet. |
| --- | --- |

(5)

Det samordningsorgan som tillsatts av varje enskild medlemsstat bör skicka de ifyllda företagsredovisningarna till kommissionen i enlighet med artikel 6 i förordning nr 79/65/EEG. Därför bör man se till att samordningsorganen kan skicka de berörda uppgifterna direkt till kommissionen med hjälp av det datasystem som upprättats av kommissionen, och att det systemet möjliggör elektroniskt utbyte av de uppgifter som krävs enligt de modeller som samordningsorganen tillhandahåller genom detta system. Dessutom bör kommissionen via Kommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter delge medlemsstaterna de allmänna villkoren för tillämpning av datasystemet.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från gemenskapskommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från gemenskapskommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Företagsredovisningar och redovisningsuppgifter

1.   Posttyper, definitioner och utformningen av de redovisningsuppgifter som krävs för det årliga fastställandet av inkomstförhållandena i jordbruksföretagen och analysen av deras ekonomiska förhållanden i enlighet med kapitel II och III i förordning nr 79/65/EEG fastställs i bilaga I till denna förordning.

2.   Definitioner och anvisningar som avser uppgifter enligt punkt 1 fastställs i bilaga II.

Artikel 2

Meddelanden till kommissionen

1.   De företagsredovisningar och redovisningsuppgifter som avses i artikel 1 ska lämnas till kommissionen av det samordningsorgan som avses i artikel 6 i förordning nr 79/65/EEG, med hjälp av det datasystem som inrättats av kommissionen, och ska ställas till medlemsstaternas förfogande för elektroniskt informationsutbyte.

2.   Medlemsstaterna ska av kommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter informeras om de allmänna villkoren för tillämpning av det datasystem som avses i punkt 1.

Företagsredovisningens form och innehåll ska definieras på grundval av en modell och av de anvisningar som behövs för dess upprättande. Kommissionen ska anpassa och aktualisera denna modell med hjälp av datasystemet, efter att ha informerat den kommitté som avses i första stycket ovan.

Artikel 3

Upphävande

Förordning (EEG) nr 2237/277 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med räkenskapsåret 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 september 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 109, 23.6.1965, s. 1859/65.

1

(2)  EGT L 263, 17.10.1977, s. 1.

2

(3)  EGT L 198, 22.7.1991, s. 1. Med verkan från och med den 1 januari 2009 ersätts denna förordning av förordning (EG) nr 834/2007 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).

3

(4)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

4

(5)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

5

(6)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

6

(7)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

7

---

BILAGA I

FÖRETAGSREDOVISNINGENS UTFORMNING

För varje rubrik och kolumn i tabellerna i denna bilaga är det nödvändigt att hänvisa till de definitioner och föreskrifter som anges i bilaga II. De nummer som anges i kolumnerna i dessa tabeller är löpnummer som hänvisar till fält i informationsmediet. Löpnumren anges systematiskt, även för positioner som aldrig blir ifyllda (t.ex. tabell K, kolumn för produkt 162 ”Komjölk”). De oanvända löpnumren är lediga och kan användas i ett senare skede; de bör fyllas i med nollor.

A.   ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR OM FÖRETAGET

| Rubriknummer och beskrivning | Löpnummer |
| --- | --- |
| 1.   Företagsnummer |
| — | Avdelning |

Rubriknummer och beskrivning

Löpnummer

Företagsnummer

—

Avdelning

1

| — | Underavdelning |
| --- | --- |

—

Underavdelning

2

| — | Företagets löpnummer |
| --- | --- |

—

Företagets löpnummer

3

”Ledig”

4–5

Uppgifter om dataposter och redovisningskontoret

| — | Antal 10-datagrupper |
| --- | --- |

—

Antal 10-datagrupper

6

”Ledig”

7–16

| — | Redovisningskontorets nummer |
| --- | --- |

—

Redovisningskontorets nummer

17

| 3. | Företagets organisationsform |
| --- | --- |

3.

Företagets organisationsform

18

”Ledig”

19

Nationella vägningstal

| — | Jordbrukets nationella vägningstal, beräknat av medlemsstaten |
| --- | --- |

—

Jordbrukets nationella vägningstal, beräknat av medlemsstaten

20

”Ledig”

21

”Ledig”

22

”Ledig”

23–30

| 5. | Företagets geografiska läge |
| --- | --- |

5.

Företagets geografiska läge

31

Företagskategori

| — | Ekologiskt jordbruk |
| --- | --- |

—

Ekologiskt jordbruk

32

| — | Driftsinriktning vid den tidpunkt då företaget valdes ut |
| --- | --- |

—

Driftsinriktning vid den tidpunkt då företaget valdes ut

33

| — | Driftsinriktning på grundval av redovisningsuppgifterna |
| --- | --- |

—

Driftsinriktning på grundval av redovisningsuppgifterna

34

| — | Ekonomisk storleksgrupp vid den tidpunkt då företaget valdes ut |
| --- | --- |

—

Ekonomisk storleksgrupp vid den tidpunkt då företaget valdes ut

35

| — | Ekonomisk storleksgrupp på grundval av redovisningsuppgifterna |
| --- | --- |

—

Ekonomisk storleksgrupp på grundval av redovisningsuppgifterna

36

Bokslutsdatum och datum för upprättande av informationsmediet

| — | Bokslutsdatum |
| --- | --- |

—

Bokslutsdatum

37

| — | Datum för upprättande av informationsmediet |
| --- | --- |

—

Datum för upprättande av informationsmediet

38

| 8. | Mindre gynnat område |
| --- | --- |

8.

Mindre gynnat område

39

Andra uppgifter om företaget

| — | Konstbevattnad utnyttjad jordbruksareal (UJA) |
| --- | --- |

—

Konstbevattnad utnyttjad jordbruksareal (UJA)

40

| — | Höjd över havet |
| --- | --- |

—

Höjd över havet

41

| — | Antal betesdagar i bergsområden eller på andra betesmarker som inte ingår i den utnyttjade jordbruksarealen (UJA) |
| --- | --- |

—

Antal betesdagar i bergsområden eller på andra betesmarker som inte ingår i den utnyttjade jordbruksarealen (UJA)

42

| — | Total areal som odlas övertäckt |
| --- | --- |

—

Total areal som odlas övertäckt

43

| — | Strukturfondsområde |
| --- | --- |

—

Strukturfondsområde

44

| — | Områden med miljöbetingade begränsningar |
| --- | --- |

—

Områden med miljöbetingade begränsningar

45

”Ledig”

46–47

B.   BRUKNINGSFORM FÖR UJA

| Rubriknummer och beskrivning | Löpnummer |
| --- | --- |
| 10. | UJA under eget bruk |

Rubriknummer och beskrivning

Löpnummer

10.

UJA under eget bruk

48

| 11. | Arrenderad UJA |
| --- | --- |

11.

Arrenderad UJA

49

| 12. | Jordbruksareal (UJA) som andelsbrukas eller brukas under andra former |
| --- | --- |

12.

Jordbruksareal (UJA) som andelsbrukas eller brukas under andra former

50

C.   ARBETSKRAFT

| Rubriknummer och beskrivning | Funktioner
  (kod) | Födelseår | Antal årsarbetsenheter | Årsarbetstid
  (timmar) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| A.   Oavlönad fast arbetskraft |
| 13. | Företagare/driftsledare (kod 1) |

Rubriknummer och beskrivning

Funktioner

(kod)

Födelseår

Antal årsarbetsenheter

Årsarbetstid

(timmar)

(1)

(2)

(3)

(4)

Oavlönad fast arbetskraft

13.

Företagare/driftsledare (kod 1)

51

52

53

54

55

56

57

58

| 14. | Företagare/ej driftsledare (kod 2) |
| --- | --- |

14.

Företagare/ej driftsledare (kod 2)

59

60

61

62

63

64

65

66

| 15. | Driftsledare/ej företagare (kod 3) |
| --- | --- |

15.

Driftsledare/ej företagare (kod 3)

67

68

69

70

Antal personer

| 16. | Företagarens make/maka |
| --- | --- |

16.

Företagarens make/maka

71

—

72

73

| 17. | Övriga |
| --- | --- |

17.

Övriga

74

—

75

76

| B.18. | Oavlönad tillfällig arbetskraft |
| --- | --- |

B.18.

—

—

—

77

Avlönad fast arbetskraft

| 19. | Driftsansvarig |
| --- | --- |

19.

Driftsansvarig

—

78

79

80

| 20. | Övriga |
| --- | --- |

20.

Övriga

—

—

81

82

| D.21. | Avlönad fast arbetskraft |
| --- | --- |

D.21.

—

—

—

83

D.   BESÄTTNINGENS STORLEK OCH VÄRDE

| Rubriknummer och beskrivning | Vid räkenskapsårets början | Vid räkenskapsårets slut | Genomsnittligt antal |
| --- | --- | --- | --- |
| Nummer | Värde | Nummer | Värde |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 22. | Hästar |

Rubriknummer och beskrivning

Vid räkenskapsårets början

Vid räkenskapsårets slut

Genomsnittligt antal

Nummer

Värde

Nummer

Värde

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

22.

Hästar

86

87

88

89

90

| 23. | Gödkalvar |
| --- | --- |

23.

Gödkalvar

91

92

93

94

95

| 24. | Övrig boskap under ett år |
| --- | --- |

24.

Övrig boskap under ett år

96

97

98

99

100

| 25. | Boskap, handjur, från ett år till under två år |
| --- | --- |

25.

Boskap, handjur, från ett år till under två år

101

102

103

104

105

| 26. | Boskap, hondjur, från ett år till under två år |
| --- | --- |

26.

Boskap, hondjur, från ett år till under två år

106

107

108

109

110

| 27. | Boskap, handjur, två år eller mer |
| --- | --- |

27.

Boskap, handjur, två år eller mer

111

112

113

114

115

| 28. | Avelskvigor |
| --- | --- |

28.

Avelskvigor

116

117

118

119

120

| 29. | Slaktkvigor |
| --- | --- |

29.

Slaktkvigor

121

122

123

124

125

| 30. | Mjölkkor |
| --- | --- |

30.

Mjölkkor

126

127

128

129

130

| 31. | Utslagskor |
| --- | --- |

31.

Utslagskor

131

132

133

134

135

| 32. | Övriga kor |
| --- | --- |

32.

Övriga kor

136

137

138

139

140

| 33. | Bikupor |
| --- | --- |

33.

Bikupor

141

142

143

144

145

| 34. | Kaniner, avelshonor |
| --- | --- |

34.

Kaniner, avelshonor

146

147

148

149

150

| 35. | ”Ledig” |
| --- | --- |

35.

”Ledig”

151

152

153

154

155

| 36. | ”Ledig” |
| --- | --- |

36.

”Ledig”

156

157

158

159

160

| 37. | ”Ledig” |
| --- | --- |

37.

”Ledig”

161

162

163

164

165

| 38. | Getter, avelshonor |
| --- | --- |

38.

Getter, avelshonor

166

167

168

169

170

| 39. | Övriga getter |
| --- | --- |

39.

Övriga getter

171

172

173

174

175

| 40. | Tackor |
| --- | --- |

40.

Tackor

176

177

178

179

180

| 41. | Övriga får |
| --- | --- |

41.

Övriga får

181

182

183

184

185

| 42. | ”Ledig” |
| --- | --- |

42.

”Ledig”

186

187

188

189

190

| 43. | Smågrisar |
| --- | --- |

43.

Smågrisar

191

192

193

194

195

| 44. | Avelssuggor |
| --- | --- |

44.

Avelssuggor

196

197

198

199

200

| 45. | Slaktsvin |
| --- | --- |

45.

Slaktsvin

201

202

203

204

205

| 46. | Övriga svin |
| --- | --- |

46.

Övriga svin

206

207

208

209

210

| 47. | Slaktkycklingar |
| --- | --- |

47.

Slaktkycklingar

211

212

213

214

215

| 48. | Värphöns |
| --- | --- |

48.

Värphöns

216

217

218

219

220

| 49. | Övriga fjäderfän |
| --- | --- |

49.

Övriga fjäderfän

221

222

223

224

225

| 50. | Andra djur |
| --- | --- |

50.

Andra djur

—

227

—

229

—

E.   INKÖP OCH FÖRSÄLJNING AV BOSKAP

| Rubriknummer och beskrivning | Inköp av djur | Försäljning av djur | Egen förbrukning och naturaförmåner |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 51. | Hästar |

Rubriknummer och beskrivning

Inköp av djur

Försäljning av djur

Egen förbrukning och naturaförmåner

(1)

(2)

(3)

51.

Hästar

231

232

233

| 52. | Nötboskap |
| --- | --- |

52.

Nötboskap

234

235

236

| 53. | ”Ledig” |
| --- | --- |

53.

”Ledig”

237

238

239

| 54. | Får |
| --- | --- |

54.

Får

240

241

242

| 55. | Getter |
| --- | --- |

55.

Getter

243

244

245

| 56. | Svin |
| --- | --- |

56.

Svin

246

247

248

| 57. | Fjäderfä |
| --- | --- |

57.

Fjäderfä

249

250

251

| 58. | Andra djur |
| --- | --- |

58.

Andra djur

252

253

254

F.   KOSTNADER

| Rubriknummer och beskrivning | Löpnummer |
| --- | --- |
| Kostnader för arbetskraft och maskiner |
| 59. | Löner och sociala avgifter |

Rubriknummer och beskrivning

Löpnummer

Kostnader för arbetskraft och maskiner

59.

Löner och sociala avgifter

259

| 60. | Inventariehyror, körslor och andra köpta tjänster |
| --- | --- |

60.

Inventariehyror, körslor och andra köpta tjänster

260

| 61. | Löpande underhåll av maskiner och utrustning |
| --- | --- |

61.

Löpande underhåll av maskiner och utrustning

261

| 62. | Driv- och smörjmedel |
| --- | --- |

62.

Driv- och smörjmedel

262

| 63. | Utgifter för bil |
| --- | --- |

63.

Utgifter för bil

263

Särskilda kostnader för djurskötseln

Inköpt foder:

| 64. | Kraftfoder för betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter) |
| --- | --- |

64.

Kraftfoder för betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter)

264

| 65. | Grovfoder för betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter) |
| --- | --- |

65.

Grovfoder för betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter)

265

| 66. | Grisfoder |
| --- | --- |

66.

Grisfoder

266

| 67. | Foder för fjäderfä och övriga smådjur |
| --- | --- |

67.

Foder för fjäderfä och övriga smådjur

267

Foder som producerats på gården och används för eget bruk för:

| 68. | Betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter) |
| --- | --- |

68.

Betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter)

268

| 69. | Svin |
| --- | --- |

69.

Svin

269

| 70. | Fjäderfä och övriga smådjur |
| --- | --- |

70.

Fjäderfä och övriga smådjur

270

| 71. | Övriga särskilda kostnader för djurhållning |
| --- | --- |

71.

Övriga särskilda kostnader för djurhållning

271

Särskilda kostnader för vegetabilieproduktion

| 72. | Inköp av utsäde och plantor |
| --- | --- |

72.

Inköp av utsäde och plantor

272

| 73. | Utsäde och plantor producerade för eget bruk |
| --- | --- |

73.

Utsäde och plantor producerade för eget bruk

273

| 74. | Gödnings- och jordförbättringsmedel |
| --- | --- |

74.

Gödnings- och jordförbättringsmedel

274

| 75. | Bekämpningsmedel |
| --- | --- |

75.

Bekämpningsmedel

275

| 76. | Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion |
| --- | --- |

76.

Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion

276

| 77. | Särskilda kostnader för skogsbruk |
| --- | --- |

77.

Särskilda kostnader för skogsbruk

277

Allmänna omkostnader i jordbruket

| 78. | Löpande underhåll av byggnader och markanläggningar |
| --- | --- |

78.

Löpande underhåll av byggnader och markanläggningar

278

| 79. | Elektricitet |
| --- | --- |

79.

Elektricitet

279

| 80. | Bränsle för uppvärmning |
| --- | --- |

80.

Bränsle för uppvärmning

280

| 81. | Vatten |
| --- | --- |

81.

Vatten

281

| 82. | Försäkringar |
| --- | --- |

82.

Försäkringar

282

| 83. | Skatter och övriga avgifter |
| --- | --- |

83.

Skatter och övriga avgifter

283

| 84. | Övriga omkostnader i jordbruket |
| --- | --- |

84.

Övriga omkostnader i jordbruket

284

Markavgifter

| 85. | Hyror och arrenden |
| --- | --- |

85.

Hyror och arrenden

285

| 86. | Varav hyror och arrenden för mark |
| --- | --- |

86.

Varav hyror och arrenden för mark

286

| 87. | Försäkringar för byggnader |
| --- | --- |

87.

Försäkringar för byggnader

287

| 88. | Mark- och byggnadsavgifter |
| --- | --- |

88.

Mark- och byggnadsavgifter

288

Ränteutgifter

| 89. | Ränteutgifter och andra finansiella avgifter (summa) |
| --- | --- |

89.

Ränteutgifter och andra finansiella avgifter (summa)

289

| 90. | Lån för köp av mark och byggnader |
| --- | --- |

90.

Lån för köp av mark och byggnader

290

| 91. | Varav lån till köp av mark |
| --- | --- |

91.

Varav lån till köp av mark

291

| 92. | Lån för rörelsekapital |
| --- | --- |

92.

Lån för rörelsekapital

292

| 93. | Summa kostnader |
| --- | --- |

93.

Summa kostnader

293

G.   MARK OCH BYGGNADER, INVENTARIER OCH RÖRELSEKAPITAL

| Rubriknummer och beskrivning | Ledig | Vid räkenskapsårets början | Investeringar | Försäljning | Avskrivning | Vid räkenskapsårets slut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Före avdrag för bidrag | Subventioner |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 94. | Jordbruksmark, byggnader och rättigheter bestående av: |

Rubriknummer och beskrivning

Ledig

Vid räkenskapsårets början

Investeringar

Försäljning

Avskrivning

Vid räkenskapsårets slut

Före avdrag för bidrag

Subventioner

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

94.

294

295

296

297

298

299

300

301

| 95. | Jordbruksmark |
| --- | --- |

95.

Jordbruksmark

302

303

304

305

306

307

308

309

| 96. | Mark för flerårig odling |
| --- | --- |

96.

Mark för flerårig odling

310

311

312

313

314

315

316

317

| 97. | Markanläggningar |
| --- | --- |

97.

Markanläggningar

318

319

320

321

322

323

324

325

| 98. | Byggnader tillhörande jordbruket |
| --- | --- |

98.

Byggnader tillhörande jordbruket

326

327

328

329

330

331

332

333

| 99. | Förvärvskostnader, kvoter och andra rättigheter |
| --- | --- |

99.

Förvärvskostnader, kvoter och andra rättigheter

334

335

336

337

338

339

340

341

| 100. | Skogsmark inklusive växande skog |
| --- | --- |

100.

342

343

344

345

346

347

348

349

| 101. | Maskiner och utrustning |
| --- | --- |

101.

350

351

352

353

354

355

356

357

| 102. | Rörelsekapital |
| --- | --- |

102.

358

359

360

361

362

363

364

365

| 103. | Totalt |
| --- | --- |

103.

366

367

368

369

370

371

372

373

H.   SKULDER

| Rubriknummer och beskrivning | Vid räkenskapsårets början | Vid räkenskapsårets slut |
| --- | --- | --- |
| Totalt | Därav för | Totalt | Därav för |
| Mark och byggnader | Andra tillgångar | Mark och byggnader | Andra tillgångar |
| Totalt | Därav mark | Totalt | Därav mark |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 104. | Lång- och medelfristiga lån |

Rubriknummer och beskrivning

Vid räkenskapsårets början

Vid räkenskapsårets slut

Totalt

Därav för

Totalt

Därav för

Mark och byggnader

Andra tillgångar

Mark och byggnader

Andra tillgångar

Totalt

Därav mark

Totalt

Därav mark

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

104.

Lång- och medelfristiga lån

374

375

376

377

378

379

380

381

| 105. | Kortfristiga lån |
| --- | --- |

105.

Kortfristiga lån

382

383

384

385

386

387

388

389

| 106. | Totalt |
| --- | --- |

106.

Totalt

390

391

392

393

394

395

396

397

I.   MERVÄRDESSKATT (MOMS)

| Rubriknummer och beskrivning | Löpnummer |
| --- | --- |
| 107. | System för variabel ventilinställning (VAT-system) | 400 |
| Underindelning av momssystemet (Spanien, Frankrike och Italien) | 401 |
| Rubrik 108–111 ska tas upp endast om ett särskilt momssystem för jordbruket tillämpas | |
| 108. | Moms på försäljning | 402 |
| 109. | Moms på inköp | 403 |
| 110. | Moms på investeringar | 404 |
| 111. | Moms återbetald av skattemyndigheterna | 405 |

Rubriknummer och beskrivning

Löpnummer

107.

System för variabel ventilinställning (VAT-system)

400

Underindelning av momssystemet (Spanien, Frankrike och Italien)

401

Rubrik 108–111 ska tas upp endast om ett särskilt momssystem för jordbruket tillämpas

108.

Moms på försäljning

402

109.

Moms på inköp

403

110.

Moms på investeringar

404

111.

Moms återbetald av skattemyndigheterna

405

J.   BIDRAG OCH SUBVENTIONER

Fullständiga uppgifter måste lämnas

| Rubriknummer | Varuslag | Kod (1) | Belopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 112 | Bidrag och subventioner, utom för kostnader och inköp av djur | — | 408 |
| 113 | Varav | 409 | till |
| 20 ”öppna” koder motsvarande de kategorier som anges i bilaga II | ... | 448 |
| 114 | Bidrag och subventioner för kostnader | — | 449 |
| 115 | Varav | 450 | till |
| 10 10 ”öppna” koder motsvarande rubrikerna för berörda kostnader (rubrikerna 59–89) | ... | 469 |
| 116 | Bidrag och subventioner för inköp av djur | — | 470 |
| 117 | Varav | 471 | till |
| 5 ”öppna” koder motsvarande rubrikerna för de kategorier av djur som har köpts in (rubrikerna 51–58) | ... | 480 |
| 118 | Summa bidrag och subventioner | — | 481 |
| 119 | ”Ledig” | — | 482 |
| Skillnad från tidigare räkenskapsår | — | 483 |

Rubriknummer

Varuslag

Kod (1)

Belopp

112

Bidrag och subventioner, utom för kostnader och inköp av djur

—

408

113

Varav

409

till

20 ”öppna” koder motsvarande de kategorier som anges i bilaga II

...

448

114

Bidrag och subventioner för kostnader

—

449

115

Varav

450

till

10 10 ”öppna” koder motsvarande rubrikerna för berörda kostnader (rubrikerna 59–89)

...

469

116

Bidrag och subventioner för inköp av djur

—

470

117

Varav

471

till

5 ”öppna” koder motsvarande rubrikerna för de kategorier av djur som har köpts in (rubrikerna 51–58)

...

480

118

Summa bidrag och subventioner

—

481

119

”Ledig”

—

482

Skillnad från tidigare räkenskapsår

—

483

K.   PRODUKTION (utom djur) (rubrikerna 120–375)

| Produkt
  (rubrik) | Typ av gröda
  (kod) | Uppgift saknas
  (kod) | Område | Produktion räkenskapsåret | Vid räkenskapsårets början | Försäljning | Egen förbrukning och naturaförmåner | Vid räkenskapsårets slut | Egen förbrukning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| 488 | 489 | 490 | 491 | 492 | 493 | 494 | 495 | 496 | 497 |
| 498 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2) |

Produkt

(rubrik)

Typ av gröda

(kod)

Uppgift saknas

(kod)

Område

Produktion räkenskapsåret

Vid räkenskapsårets början

Försäljning

Egen förbrukning och naturaförmåner

Vid räkenskapsårets slut

Egen förbrukning

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

488

489

490

491

492

493

494

495

496

497

498

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2)

L.   KVOTER OCH ANDRA RÄTTIGHETER

| Kvot eller rättighet | Uppgiftstyp | | Betalningar
  (inköp/leasing, hyra) | Intäkter
  (försäljning/leasing, hyra) | Vid räkenskapsårets början | Avskrivning | Vid räkenskapsårets slut | Kvantitet | Skatter
  (inklusive extra avgift) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Kod 1 = uppgifter rörande tillgångar | Ledig. | Kod 1 = inköpsvärde | Kod 1 = försäljningsvärde | Kod 1 = värde | Kod 1 = värde | Kod 1 = värde | | Kod 2 = värde |
| Kod 2 = uppgifter rörande inkomst | | Kod 2 = betalningar för användning | Kod 2 = intäkter för användning | Kod 2 = ledig | Kod 2 = ledig | Kod 2 = ledig | | |

Kvot eller rättighet

Uppgiftstyp

Betalningar

(inköp/leasing, hyra)

Intäkter

(försäljning/leasing, hyra)

Vid räkenskapsårets början

Avskrivning

Vid räkenskapsårets slut

Kvantitet

Skatter

(inklusive extra avgift)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Kod 1 = uppgifter rörande tillgångar

Ledig.

Kod 1 = inköpsvärde

Kod 1 = försäljningsvärde

Kod 1 = värde

Kod 1 = värde

Kod 1 = värde

Kod 2 = värde

Kod 2 = uppgifter rörande inkomst

Kod 2 = betalningar för användning

Kod 2 = intäkter för användning

Kod 2 = ledig

Kod 2 = ledig

Kod 2 = ledig

M.   M. DIREKTA UTBETALNINGAR enligt förordning (EG) nr 1782/2003 (3) (rubrikerna 601–680 och 700–772)

| Produkt eller produktkombination
  (rubrik) | | | Antal basenheter för utbetalningar | Totalt stöd | Referensbelopp | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Ledig. | Ledig. | | | | Ledig. |

Produkt eller produktkombination

(rubrik)

Antal basenheter för utbetalningar

Totalt stöd

Referensbelopp

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Ledig.

Ledig.

Ledig.

N.   UPPGIFTER OM INKÖP OCH FÖRSÄLJNING AV DJUR

| Kategori av djur
  (rubrik) | | | Antal inköpta djur | Inköpens värde | Antal sålda djur | Försäljningens värde | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Ledig. | Ledig. | | | | | Ledig. |

Kategori av djur

(rubrik)

Antal inköpta djur

Inköpens värde

Antal sålda djur

Försäljningens värde

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Ledig.

Ledig.

Ledig.

---

(1)  Ange rubriken för berörda djurkategorier, produkter, kostnader och direkt stöd.

(2)  Sista löpnummer = 487 + (10 × antal registrerade produkter)

(3)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

---

BILAGA II

DEFINITIONER OCH ANVISNINGAR FÖR FÖRETAGSREDOVISNINGEN

I.   ALLMÄNNA DEFINITIONER OCH ANVISNINGAR

a)   De uppgifter som förs in i företagsredovisningen ska endast gälla ett jordbruksföretag och ett räkenskapsår med 12 på varandra följande månader.

b)   Uppgifterna i företagsredovisningen ska endast gälla jordbruksföretaget. Dessa uppgifter avser jordbruksföretagets egna verksamhet, och, om så är lämpligt, både skogsbruk och turism. All annan verksamhet som företagaren eller företagarens familj företar och som inte gäller själva jordbruket, eller som gäller pension, arv, privata bankkonton, i jordbruksföretaget ej ingående fastigheter, privata skatter, privat försäkring osv. ska inte tas med i företagsredovisningen.

När företagets produktionsresurser (avlönad eller oavlönad arbetskraft, maskiner eller redskap) används för att öka anläggningstillgångarna (konstruktion eller omfattande reparation av maskiner, uppförande, större reparation eller rivning av byggnader, plantering eller avverkning av fruktträd), ska motsvarande kostnader – eller en värdering därav – inte inberäknas i företagets driftskostnader. Under alla omständigheter ska arbetskostnader och arbetstimmar som använts till att producera anläggningstillgångar varken ingå i kostnader eller tas med bland uppgifter om arbetskraft. Om det i särskilda fall inte är möjligt att (bortsett från kostnader för arbetskraft) särskilja och värdera vissa kostnader för produktion av anläggningstillgångar (t.ex. användning av företagets traktor) och om dessa kostnader sedan upptagits under kostnader, ska en beräkning av alla dessa kostnader som uppstått vid produktion av anläggningstillgångar anges under rubrik 181 (övriga produkter och intäkter).

Vid alla tillfällen ska värdet av producerade anläggningstillgångar värderas på basis av deras produktionskostnad (inberäknat värdet av avlönad eller oavlönad arbetskraft) och läggas till värdet av anläggningstillgångar under rubrikerna 94–101.

c)   Uppgifterna i företagsredovisningen ska grundas på en redovisning bestående av poster som bokförts systematiskt och regelbundet under räkenskapsåret.

d)   Redovisningsuppgifterna uttrycks i monetära värden

| — | antingen utan moms, |
| --- | --- |

—

antingen utan moms,

| — | eller med moms, under de omständigheter som anges nedan (se rubrikerna 107–111). |
| --- | --- |

—

eller med moms, under de omständigheter som anges nedan (se rubrikerna 107–111).

e)   Redovisningsuppgifter i monetära värden anges utan bidrag och subventioner. Med bidrag och subventioner förstås varje direkt stöd från allmänna medel som har givit upphov till en särskild intäkt (se rubrikerna 112–118).

f)   Bidrag och subventioner:

| — | I tabell G ska de bidrag och subventioner föras upp som erhållits under räkenskapsåret, inbegripet sådana som erhållits för investeringar som gjorts under föregående räkenskapsår. |
| --- | --- |

—

I tabell G ska de bidrag och subventioner föras upp som erhållits under räkenskapsåret, inbegripet sådana som erhållits för investeringar som gjorts under föregående räkenskapsår.

| — | I tabell J ska följande föras upp:






  — | Alla direkta betalningar för produktion, areal eller animalieprodukter avseende det innevarande räkenskapsåret, även sådana som ännu inte erhållits. |
| --- | --- | --- |

—

I tabell J ska följande föras upp:

—

Alla direkta betalningar för produktion, areal eller animalieprodukter avseende det innevarande räkenskapsåret, även sådana som ännu inte erhållits.

| — | För subventioner för landsbygdsutveckling endast de belopp som erhållits under räkenskapsåret. |
| --- | --- |

—

För subventioner för landsbygdsutveckling endast de belopp som erhållits under räkenskapsåret.

| — | I tabell M förs de direkta betalningarna för befintlig areal eller animalieproduktion under det berörda räkenskapsåret upp, även om de ännu inte erhållits. |
| --- | --- |

—

I tabell M förs de direkta betalningarna för befintlig areal eller animalieproduktion under det berörda räkenskapsåret upp, även om de ännu inte erhållits.

g)   Uppgifterna i företagsredovisningen ska anges i följande enheter och med följande precisionsgrad:

| — | Värde: Värden anges i euro eller i nationella monetära enheter utan decimalkomma. För nationella valutor där enheten har ett lågt relativt värde jämfört med euron kan den berörda medlemsstatens sambandsorgan och den personal inom kommissionen som handhar informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter komma överens om att värdena ska anges i hundratal eller tusental av den nationella valutaenheten. |
| --- | --- |

—

Värde: Värden anges i euro eller i nationella monetära enheter utan decimalkomma. För nationella valutor där enheten har ett lågt relativt värde jämfört med euron kan den berörda medlemsstatens sambandsorgan och den personal inom kommissionen som handhar informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter komma överens om att värdena ska anges i hundratal eller tusental av den nationella valutaenheten.

| — | Fysisk kvantitet anges i hkg (hkg = 100 kg), med undantag för ägg, som anges i tusental, och för vin och därmed relaterade produkter, som anges i hektoliter. |
| --- | --- |

—

Fysisk kvantitet anges i hkg (hkg = 100 kg), med undantag för ägg, som anges i tusental, och för vin och därmed relaterade produkter, som anges i hektoliter.

| — | Areal anges i ar, utom när det gäller svamp, då arealen anges som total odlingsareal i kvadratmeter. |
| --- | --- |

—

Areal anges i ar, utom när det gäller svamp, då arealen anges som total odlingsareal i kvadratmeter.

| — | Genomsnittlig djurbesättning anges med upp till en decimal, utom för fjäderfä och kaniner, som anges i heltal, och för bin, som anges i antal befolkade bikupor. |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig djurbesättning anges med upp till en decimal, utom för fjäderfä och kaniner, som anges i heltal, och för bin, som anges i antal befolkade bikupor.

| — | Arbetsenheter anges med upp till två decimaler. |
| --- | --- |

—

Arbetsenheter anges med upp till två decimaler.

De fasta positionerna, (se tabellerna A–J i bilaga I) där inget ska anges, fylls i med nollor.

För produkter i tabell K, överföringar av kvoter och andra lagstadgade rättigheter i tabell L, direkta betalningar i tabell M och uppgifter om inköp och försäljning av djur i tabell N, ska nollor anges i de positioner där det inte finns några uppgifter att fylla i.

II.   DEFINITIONER OCH ANVISNINGAR FÖR INDIVIDUELLA POSTER I FÖRETAGSREDOVISNINGEN

A.   ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR OM FÖRETAGET

1.   Företagsnummer

Ett nummer tilldelas varje rapporterande företag, när det väljs ut för första gången. Företaget behåller detta nummer under hela den tid som företaget deltar i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter. Ett nummer som en gång är tilldelat, kan därefter aldrig tilldelas ett annat företag.

Om företaget emellertid ändras väsentligt och särskilt om denna ändring skett genom uppdelning i två separata företag eller genom samgående med ett annat företag, ska företaget anses som ett nytt företag och ett nytt nummer tilldelas. En ändring av verksamhetens driftsinriktning fordrar inte byte av nummer. Om en sammanblandning kan uppstå med något annat rapporterande företag om företaget behåller sitt nummer (t.ex. när nya regionala distrikt skapas), bör numret bytas. En tabell som visar sambandet mellan gamla och nya nummer ska då överlämnas till kommissionen.

Ett företagsnummer består av följande tre nummergrupper:

Löpnummer 1 – Område: en kod ska anges som motsvarar den kod som anges i bilaga I till kommissionens förordning (EEG) nr 1859/82 (1).

Löpnummer 2 – Distrikt i området: en kod ska anges.

De distrikt som utvalts bör grunda sig på det gemensamma systemet för klassificering av regioner ”Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter” (Nuts) som upprättats av Europeiska gemenskapernas statistikkontor i samarbete med de nationella statistiska instituten.

Den berörda medlemsstaten ska överlämna en tabell till kommissionen där man för varje använd distriktskod anger motsvarande Nuts-regioner samt motsvarande region för vilken särskilda värden för standardtäckningsbidraget beräknas.

Löpnummer 3 – Företagets löpnummer.

2.   Uppgifter om dataposter

De uppgifter som svarar mot de fem första löpnumren utgör företagets etikett. De upprepas först i varje post. Den sjätte uppgiften som anges för varje företag anger antalet odelbara 10-datagrupper. Företagets organisationsform

3.   Företagets organisationsform

| 1. | = | Familjeföretag: företagets ekonomiska resultat täcker kompensationen för oavlönat arbete och eget kapital av företagaren och företagarfamiljen. |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | Enkla bolag: åtminstone hälften av bolagets medlemmar arbetar i företaget som oavlönad arbetskraft och företagets ekonomiska resultat täcker kompensationen för medlemmarnas produktionsfaktorer i företaget. |
| 3. | = | Annan: företag utan oavlönad arbetskraft och andra företag som inte kan klassas under kategorier 1 och 2. |

1.

=

Familjeföretag: företagets ekonomiska resultat täcker kompensationen för oavlönat arbete och eget kapital av företagaren och företagarfamiljen.

2.

=

Enkla bolag: åtminstone hälften av bolagets medlemmar arbetar i företaget som oavlönad arbetskraft och företagets ekonomiska resultat täcker kompensationen för medlemmarnas produktionsfaktorer i företaget.

3.

=

Annan: företag utan oavlönad arbetskraft och andra företag som inte kan klassas under kategorier 1 och 2.

4.   Nationella vägningstal

Löpnummer 20: jordbrukets nationella vägningstal, beräknat av medlemsstaten. Värdena ska anges med två decimaler.

Löpnummer 21:

Löpnummer 22:

5.   Anläggningens läge

Numret ska avse den mest lämpliga geografiska enheten (helst kommunen) där företaget är beläget.

En karta över dessa geografiska enheter med deras respektive nummer ska sändas till kommissionen. Alla större ändringar av dessa geografiska enheters gränser bör meddelas kommissionen

6.   Företagskategori

Löpnummer 32 – Ekologiskt jordbruk: uppgift ska lämnas om huruvida företaget tillämpar ekologiska produktionsmetoder i enlighet med förordning (EEG) nr 2092/91, särskilt artikel 6 i denna. Följande koder ska användas:

1.= Företaget tillämpar inte ekologiska produktionsmetoder.

2.= Företaget tillämpar endast ekologiska produktionsmetoder.

3.= Företaget håller på att ställa om till ekologiska produktionsmetoder eller tillämpar både ekologiska och andra produktionsmetoder.

Löpnummer 33: Kod för driftsinriktning i enlighet med bilaga II till kommissionens beslut 85/337/EEG (2) vid den tidpunkt då företaget valdes ut för det berörda räkenskapsåret.

Löpnummer 34: Kod för driftsinriktning i enlighet med bilaga II till beslut 85/337/EEG på grundval av räkenskapsuppgifterna för det berörda året.

Löpnummer 35: Kod för företagets ekonomiska storleksklass i enlighet med bilaga III till beslut 85/337/EEG vid den tidpunkt då företaget valdes ut för det berörda räkenskapsåret.

Löpnummer 36: Kod för företagets ekonomiska storleksklass i enlighet med bilaga III till beslut 85/337/EEG på grundval av räkenskapsuppgifterna för det berörda året.

7.   Bokslutsdatum och datum för upprättande av informationsmediet

Löpnummer 37 – Bokslutsdatum: t.ex. 30.6.2009 eller 31.12.2009.

Löpnummer 38 – Datum för upprättande av registret: t.ex. 15.8.2010.

8.   Mindre gynnat område

En uppgift ska lämnas om huruvida större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som omfattas av artiklarna 18, 19 och 20 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (3). Följande koder ska användas:

| 1 | = | Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är inte belägen i ett mindre gynnat område enligt artiklarna 18, 19 och 20 i förordning (EG) nr 1257/1999. |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett mindre gynnat område enligt artiklarna 19 och 20 i förordning (EG) nr 1257/1999. |
| 3 | = | Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett bergsområde enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 1257/1999. |
| 4 | = | Områdena är så små och talrika i dessa medlemsstater att uppgiften inte är betydelsefull. |

1

=

Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är inte belägen i ett mindre gynnat område enligt artiklarna 18, 19 och 20 i förordning (EG) nr 1257/1999.

2

=

Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett mindre gynnat område enligt artiklarna 19 och 20 i förordning (EG) nr 1257/1999.

3

=

Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett bergsområde enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 1257/1999.

4

=

Områdena är så små och talrika i dessa medlemsstater att uppgiften inte är betydelsefull.

9.   Andra uppgifter om företaget

Löpnummer 40 – Konstbevattnad utnyttjad jordbruksareal Utnyttjad jordbruksareal (UJA), bortsett från odlingar under glas, som konstbevattnas under året med hjälp av stationär eller rörlig utrustning, oavsett vilken metod som används (vattenspridare, översvämning).

Löpnummer 41 – Höjd över havet Höjden över havet bör anges med följande koder:

1= Större delen av företaget ligger i en zon < 300 m.

2= Större delen av företaget ligger i zonen 300–600 m.

3= Större delen av företaget ligger i en zon > 600 m.

4= Information ej tillgänglig.

Löpnummer 42 – Antal betesdagar i bergsområden eller på andra betesmarker som inte ingår i den utnyttjade jordbruksarealen (UJA): Antal (hela) betesdagar beräknat efter antal djurenheter (DE) tillhörande företaget på mark som inte ingår i den utnyttjade jordbruksarealen.

En betesdag för en djurenhet (DE) motsvarar en dags betande av en mjölkko, ett nötkreatur eller en häst som är minst två år. Betesdagarna för sådana nötkreatur och hästar som är yngre än två år samt för getter och för får omvandlas till betesdagar per DE genom att tillämpa koefficienten 0,5 respektive 0,2 och 0,15.

Löpnummer 43 – Total areal som odlas under glas eller plast: anges i antal ar på vilka i princip grödor av typ 5 får odlas, dvs. grödor under rubrikerna 138, 141 och 156, och även de grödor under rubrikerna 143, 285 och 157 som hör till typ 5.

Med övertäckt avses växthus, fasta drivbänkar eller plasttunnlar man kan gå in i, men inte plasttunnlar man inte kan gå in i, miniväxthus eller ickefasta drivbänkar (se definition av grödorna under rubrikerna 138, 141 och 156 i tabell K).

Med total areal avses den totala övertäckta markarealen, oavsett användningsändamål (således även gångar). För växthus med flera våningar räknas markarealen endast en gång.

Löpnummer 44 – Strukturfondsområde: Uppgift ska lämnas om huruvida större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som omfattas av artiklarna 5, 6 eller 8 i förordning (EG) nr 1083/2006. Följande koder ska användas:

6= Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som omfattas av konvergensmålet i enlighet med förordning (EG) nr 1083/2006, särskilt artikel 5.

7= Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som omfattas av målet regional konkurrenskraft och sysselsättning i enlighet med förordning (EG) nr 1083/2006, särskilt artikel 6.

8= Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som är berättigat till övergångsstöd i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1083/2006.

Löpnummer 45 – Område med miljöbetingade restriktioner: uppgift ska lämnas om huruvida större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som omfattas av artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005. Följande koder ska användas:

1= Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är inte belägen i ett område som kan komma i fråga för Natura 2000-stöd eller utbetalningar kopplade till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (4) i den mening som avses i artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005.

2= Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som kan komma i fråga för Natura 2000-stöd eller utbetalningar kopplade till direktiv 2000/60/EG i den mening som avses i artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005.

B.   BRUKNINGSFORM FÖR UJA

Mark tillhörig företag som brukas gemensamt av två eller fler partner ska registreras som areal brukat med äganderätt, arrenderad areal eller som areal som andelsbrukas, enligt överenskommelsen som är i kraft mellan dem.

10.   Jordbruksareal (UJA) som brukas med äganderätt

Utnyttjad jordbruksareal (åkermark, ängsmark, permanent betesmark och fleråriga odlingar) som jordbrukaren äger, har brukande- eller nyttjanderätten till eller långtidskontrakt för och/eller UJA som används på likartade villkor. Omfattar även mark som arrenderas till andra för sådd (rubrik 149).

11.   Arrenderad UJA

Utnyttjad jordbruksareal (åkermark, ängsmark, permanent betesmark, fleråriga odlingar) som används av annan än ägaren, nyttjanderättshavaren eller innehavaren av ett långtidskontrakt (arrendet ska betalas kontant och/eller i naturaförmåner; arrendet i allmänhet fastställt i förväg och varierar inte beroende på jordbrukets resultat) och/eller utnyttjad jordbruksareal som används på liknande villkor.

I den arrenderade arealen ingår inte mark vars skörd köps på rot. De belopp som betalas för skörd på rot ska anges i tabell F under rubrikerna 65–67 (inköpt foder) när det gäller gräsmark och fodergrödor och under rubrik 76 (övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion) när det gäller grödor för saluföring (produkter som vanligen saluförs). Säljbara skördar som köps på rot ska anges utan att området i fråga specificeras (se anvisningarna beträffande areal, kolumn 4, tabell K).

Mark som arrenderas mindre än ett år på tillfällig basis och produktion från denna mark behandlas på ett likartat sätt som mark vars skörd köps på rot. Jordbruksareal som andelsbrukas eller brukas under andra former

12.   Jordbruksareal (UJA) som andelsbrukas eller brukas under andra former

Utnyttjad jordbruksareal (åkermark, ängsmark, permanent betesmark och fleråriga odlingar) som odlas gemensamt av överlåtaren och den arrendator som på grundval av ett avtal betalar med en del av sin egen produktion och/eller utnyttjad jordbruksareal som brukas på liknande villkor.

C.   ARBETSKRAFT

Med arbetskraft avses samtliga personer som under räkenskapsåret har deltagit i arbete vid jordbruket (se nedan). Däremot ingår inte personer som har utfört detta arbete för annan persons eller annat företags räkning (Inventariehyror, körslor och köpta tjänster i jordbruket; kostnaderna för detta återfinns i tabell F under rubrik 60).

När det gäller ömsesidig hjälp mellan företag, där hjälpen består av utbyte av arbetskraft och den givna hjälpen i princip är likvärdig den mottagna hjälpen, anges arbetskraftens faktiska arbetstid och alla löner som har samband därmed i företagsredovisningen.

Den erhållna hjälpen kompenseras ibland i annan form (t.ex. hjälp i form av arbete som kompenseras genom utförande av en maskintjänst). När det gäller utbyte av tjänster i liten skala, anges inga uppgifter i företagsredovisningen (i ovanstående exempel anges inte den mottagna hjälpen under arbetskraft; i kostnaderna för maskiner ingår dock kostnader för att göra utrustningen tillgänglig). I undantagsfall, när utbytet av tjänster sker i stor skala, ska något av följande förfaranden användas:

| a) | Hjälp som erhållits i form av arbete kompenseras av en annan typ av tjänst (t.ex. utförande av en maskintjänst): den mottagna arbetstid registreras som avlönat jordbruksarbete (rubrik 20 eller 21, beroende på om arbetskraften är fast anställd i jordbruket); värdet av den givna hjälpen registreras både som produktion under den aktuella rubriken (i detta exempel: rubrik 177 ”Kontraktsarbete för tredje man, inklusive uthyrning av utrustning”) och som en kostnad (under rubrik 59 ”Löner och sociala avgifter”). |
| --- | --- |

a)

Hjälp som erhållits i form av arbete kompenseras av en annan typ av tjänst (t.ex. utförande av en maskintjänst): den mottagna arbetstid registreras som avlönat jordbruksarbete (rubrik 20 eller 21, beroende på om arbetskraften är fast anställd i jordbruket); värdet av den givna hjälpen registreras både som produktion under den aktuella rubriken (i detta exempel: rubrik 177 ”Kontraktsarbete för tredje man, inklusive uthyrning av utrustning”) och som en kostnad (under rubrik 59 ”Löner och sociala avgifter”).

| b) | Hjälpen som ges i form av arbete kompenseras av en annan typ av tjänster (t.ex. utförande av en maskintjänst): i så fall ska inte arbetstiden och dithörande lön beaktas; den erhållna tjänstens värde ska anges under motsvarande rubrik (i detta fall: rubrik 60 ”Inventariehyror, körslor och andra köpta tjänster”). |
| --- | --- |

b)

Hjälpen som ges i form av arbete kompenseras av en annan typ av tjänster (t.ex. utförande av en maskintjänst): i så fall ska inte arbetstiden och dithörande lön beaktas; den erhållna tjänstens värde ska anges under motsvarande rubrik (i detta fall: rubrik 60 ”Inventariehyror, körslor och andra köpta tjänster”).

Man skiljer mellan följande typer av arbetskraft:

A.   Oavlönad fast arbetskraft

Oavlönad arbetskraft eller arbetskraft som erhåller mindre ersättning (kontant eller i naturaförmåner) än vad som normalt betalas för utförda tjänster (sådana utgifter ska inte upptas som kostnader i jordbruket) och som under räkenskapsåret har arbetat i företaget (utanför de normala helgerna) under minst en hel dag varje vecka.

En person som är fast anställd men som av särskilda skäl endast har arbetat i företaget en kort tid under räkenskapsåret upptas ändå (med de faktiskt arbetade timmarna) under fast anställd arbetskraft.

Följande eller liknande fall kan förekomma:

| a) | Särskilda produktionsförhållanden inom företaget som innebär att arbetskraften inte behövs under hela året: t.ex. oliv- eller vinodling, jordbruk som är specialiserat på säsongsbetonad uppfödning av boskap eller har produktion av frukt och grönsaker på kalljord. |
| --- | --- |

a)

Särskilda produktionsförhållanden inom företaget som innebär att arbetskraften inte behövs under hela året: t.ex. oliv- eller vinodling, jordbruk som är specialiserat på säsongsbetonad uppfödning av boskap eller har produktion av frukt och grönsaker på kalljord.

| b) | Frånvaro från arbetet, förutom de vanliga helgerna, på grund av militärtjänst, sjukdom, olycksfall, föräldraledighet, tjänstledighet m.m. |
| --- | --- |

b)

Frånvaro från arbetet, förutom de vanliga helgerna, på grund av militärtjänst, sjukdom, olycksfall, föräldraledighet, tjänstledighet m.m.

| c) | Påbörjar under året en anställning eller lämnar företaget. |
| --- | --- |

c)

Påbörjar under året en anställning eller lämnar företaget.

| d) | Totalt avbrott i arbetet i företaget på grund av olycka (översvämning, brand osv.). |
| --- | --- |

d)

Totalt avbrott i arbetet i företaget på grund av olycka (översvämning, brand osv.).

Åtskillnad görs mellan följande undergrupper:

13.   Företagare som driftsledare

En person som har det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget och som sköter den dagliga driften. Vid arrende där arrendatorn betalar med en del av sin egen produktion anges arrendatorn som företagare och driftsledare.

14.   Företagare men ej driftsledare

En person som har det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget men som ej sköter den dagliga driften.

15.   Driftsledare men ej företagare

En person som sköter den dagliga driften i företaget utan att ha det juridiska och ekonomiska ansvaret.

16.   Företagarens make/maka

17.   Övrig oavlönad fast arbetskraft

Oavlönad fast arbetskraft som inte omfattas av de föregående rubrikerna. I denna undergrupp ingår även förmän och arbetsledare som inte ansvarar för hela jordbrukets drift.

B.18.   Oavlönad tillfällig arbetskraft

Oavlönad arbetskraft som inte har arbetat regelbundet i företaget under räkenskapsåret upptas under denna rubrik.

C.   Avlönad fast arbetskraft

Arbetskraft som är normalt avlönad (kontant och/eller i naturaförmåner) i förhållande till de utförda tjänsterna och som under räkenskapsåret (utanför de normala helgerna) arbetade i företaget minst en hel dag per vecka.

Följande undergrupper ska anges:

19.   Driftsledare

Avlönad person som sköter företagets dagliga drift.

20.   Övriga

All fast avlönad arbetskraft (bortsett från företagets avlönade driftsledare) upptas under denna rubrik. I denna undergrupp ingår även förmän och arbetsledare som inte ansvarar för hela jordbrukets drift.

D.21.   Avlönad tillfällig arbetskraft

Avlönad arbetskraft som inte arbetade regelbundet i företaget under räkenskapsåret (bl.a. arbetare med ackordslön) upptas under denna rubrik.

KOLUMNER I TABELL C

Funktioner (kolumn 1, positionerna 51, 55, 59, 63 och 67)

Personernas funktion anges genom ett kodnummer i kolumn (1), dvs.:

| 1 | = | Företagare som driftsledare |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Företagare men ej driftsledare |
| 3 | = | Driftsledare men ej företagare |

1

=

Företagare som driftsledare

2

=

Företagare men ej driftsledare

3

=

Driftsledare men ej företagare

Om flera personer innehar samma funktion (t.ex. två bröder eller far och son) ska var och en registreras efter fallande ansvar; om de har lika stort ansvar ska de registreras efter fallande ålder. Uppgifter rörande den person som har störst ansvar anges i positionerna 51–54; uppgifter rörande den person som har näst störst ansvar anges i positionerna 55–58 osv.

Antal personer (kolumn 1, positionerna 71 och 74)

Antalet äkta makor/makar och antalet personer i kategorin ”Annan oavlönad fast arbetskraft” ska anges. Om det finns flera företagare kan det finnas mer än en äkta make eller maka.

Födelseår (kolumn 2)

Födelseår ska anges bara för företagaren/företagarna och/eller driftsledaren/driftsledarna (kategorierna 13–15 och 19) med användande av de två sista siffrorna i födelseåret.

Total arbetskraft: antal årsarbetsenheter (kolumn 3)

Den totala arbetskraften som är fast anställd är uttryckt i antal årsarbetsenheter. En årsarbetsenhet motsvarar en person som arbetar heltid vid företaget. En person kan inte överskrida en årsarbetsenhet, även om hans faktiska arbetstid överstiger den normala årliga arbetstiden i den berörda regionen och i samma typ av företag. En person som inte arbetar hela året i företaget representerar en del av en årsarbetsenhet. Årsarbetsenheten för varje sådan person erhålls genom att dela hans faktiska årliga arbetstid med den normala årliga arbetstiden för en heltidsanställd arbetare i den berörda regionen och i samma företagstyp.

När det gäller arbetare med nedsatt kapacitet ska antalet årsarbetsenheter minskas i proportion till deras kapacitet.

Arbetstid (kolumn 4)

Arbetstiden anges i timmar. Den ska avse den tid som faktiskt är använd till arbete i företaget. När det gäller arbetare med nedsatt kapacitet ska arbetstiden minskas i proportion till deras kapacitet.

Arbetstiden för arbetskraft med ackordslön värderas genom att dela den totalsumma som betalts för arbetet med timlönen för en timanställd arbetare.

Arbete i ett jordbruksföretag

Arbetet i företaget omfattar alla former av arbete i fråga om planering, övervakning och utförande, såväl manuellt som administrativt arbete, som utförs i samband med den normala driften av företaget såsom

| — | ekonomisk planering och förvaltning (inköp och försäljning för jordbruket, bokföring m.m.), |
| --- | --- |

—

ekonomisk planering och förvaltning (inköp och försäljning för jordbruket, bokföring m.m.),

| — | markarbete (plöjning, sådd, skörd, underhåll av fruktträdgårdar osv.), |
| --- | --- |

—

markarbete (plöjning, sådd, skörd, underhåll av fruktträdgårdar osv.),

| — | boskapsskötsel (beredning av föda, utfodring av djur, mjölkning, skötsel av besättning osv.), |
| --- | --- |

—

boskapsskötsel (beredning av föda, utfodring av djur, mjölkning, skötsel av besättning osv.),

| — | beredning av produkter för marknaden, lagring och bearbetning vid jordbruket), |
| --- | --- |

—

beredning av produkter för marknaden, lagring och bearbetning vid jordbruket),

| — | underhåll av byggnader, maskiner, utrustning, häckar, diken m.m., |
| --- | --- |

—

underhåll av byggnader, maskiner, utrustning, häckar, diken m.m.,

| — | företagets egna transporter utförda av företagets arbetskraft, |
| --- | --- |

—

företagets egna transporter utförda av företagets arbetskraft,

| — | annat arbete med direkt anknytning till jordbruksarbetet:






  — | skogsbruk på skogsarealer som ingår i jordbruksföretaget, |
| --- | --- | --- |

—

annat arbete med direkt anknytning till jordbruksarbetet:

—

skogsbruk på skogsarealer som ingår i jordbruksföretaget,

| — | arbete med turistverksamhet (underhåll av områden för camping, sport- eller fritidsaktiviteter, ridning, stuguthyrning osv.) om dessa är underordnade och ingår i företagets verksamhet i sådan utsträckning att det i praktiken är omöjligt att skilja turismverksamheten från det normala jordbruksarbetet i företaget (i detta fall medräknas intäkter och kostnader i förbindelse med turism i företaget under rubriken produkter (se rubrik 179) respektive jordbrukskostnader, |
| --- | --- |

—

arbete med turistverksamhet (underhåll av områden för camping, sport- eller fritidsaktiviteter, ridning, stuguthyrning osv.) om dessa är underordnade och ingår i företagets verksamhet i sådan utsträckning att det i praktiken är omöjligt att skilja turismverksamheten från det normala jordbruksarbetet i företaget (i detta fall medräknas intäkter och kostnader i förbindelse med turism i företaget under rubriken produkter (se rubrik 179) respektive jordbrukskostnader,

| — | entreprenadarbete åt utomstående om detta är tillfälligt och utfört med företagets utrustning (betalning för detta räknas in i företagets produktion). |
| --- | --- |

—

entreprenadarbete åt utomstående om detta är tillfälligt och utfört med företagets utrustning (betalning för detta räknas in i företagets produktion).

I arbetet på jordbruksföretaget inräknas inte

| — | arbete för produktion av anläggningstillgångar (anläggning eller större reparationer av byggnader eller maskiner, plantering av fruktträdgårdar, rivning av byggnader, avverkning av fruktträd m.m.), |
| --- | --- |

—

arbete för produktion av anläggningstillgångar (anläggning eller större reparationer av byggnader eller maskiner, plantering av fruktträdgårdar, rivning av byggnader, avverkning av fruktträd m.m.),

| — | arbete som utförs för företagarens eller driftsledarens hushåll. |
| --- | --- |

—

arbete som utförs för företagarens eller driftsledarens hushåll.

D.   BESÄTTNINGENS STORLEK OCH VÄRDE

Åtskillnad ska göras mellan följande kategorier av djur:

22.   HÄSTAR (alla åldrar)

Även kapplöpnings- och ridhästar, åsnor, mulor och mulåsnor m.m.

23.   KALVAR FÖR SLAKT

Kalvar som normalt slaktas vid ungefär sex månaders ålder.

24.   ÖVRIG NÖTBOSKAP UNDER 1 ÅR

25.   NÖTBOSKAP, HANDJUR, FRÅN 1 TILL UNDER 2 ÅR

26.   NÖTBOSKAP, HONDJUR, FRÅN 1 TILL UNDER 2 ÅR

Bortsett från nötkreatur som har kalvat.

27.   NÖTBOSKAP, HANDJUR, MINST 2 ÅR

28.   KVIGOR FÖR MJÖLKPRODUKTION

Nötboskap, hondjur, minst 2 år, som ännu inte kalvat och är ämnade för avel.

29.   KVIGOR FÖR KÖTTPRODUKTION

Nötboskap, hondjur, minst 2 år, som inte har kalvat och inte är ämnade för avel.

30.   MJÖLKKOR

Nötboskap, hondjur, som har kalvat (även om dessa är under 2 år) och som uteslutande eller huvudsakligen används för produktion av mjölk avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter.

31.   UTSLAGSKOR

Mjölkkor efter deras sista laktation. Anges, om informationen är tillgänglig i företagets redovisning.

32.   ÖVRIGA KOR

| 1. | Nötkreatur, hondjur, som har kalvat (även om dessa är under 2 år) som uteslutande eller huvudsakligen används för uppfödning av kalvar och vars mjölk inte används för produktion av mjölk avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter. |
| --- | --- |

1.

Nötkreatur, hondjur, som har kalvat (även om dessa är under 2 år) som uteslutande eller huvudsakligen används för uppfödning av kalvar och vars mjölk inte används för produktion av mjölk avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter.

| 2. | Arbetskor. |
| --- | --- |

2.

Arbetskor.

| 3. | Utslagskor (vare sig de är gödda eller ej före slakt). |
| --- | --- |

3.

Utslagskor (vare sig de är gödda eller ej före slakt).

Rubrikerna 23–32 omfattar även motsvarande kategorier bufflar, handjur och hondjur.

33.   BIKUPOR, antal befolkade kupor ska anges

34.   KANINER, HONDJUR FÖR AVEL

35.–37. Lediga.

38.   GETTER, HONDJUR FÖR AVEL

39.   ÖVRIGA GETTER

Andra getter än hondjur för avel.

40.   TACKOR

Tackor, minst 1 år, ämnade för avel.

41.   ÖVRIGA FÅR

Får i alla åldrar med undantag för tackor.

42.   Ledig.

43.   SMÅGRISAR

Smågrisar med en levande vikt på mindre än 20 kg.

44.   AVELSSUGGOR

Suggor för avel med en levande vikt på minst 50 kg med undantag för utslagssuggor (se rubrik 46 ”Övriga svin”).

45.   SLAKTSVIN

Svin för gödning med en levande vikt på minst 20 kg, med undantag för utslagssuggor och galtar (se rubrik 46 ”Övriga svin”).

46.   ÖVRIGA SVIN

Svin med en levande vikt på minst 20 kg, med undantag för avelssuggor (se rubrik 44) och slaktsvin (se rubrik 45).

47.   SLAKTKYCKLINGAR

Värphöns och slakthöns ingår ej. Småkycklingar ingår ej.

48.   VÄRPHÖNS

Omfattar även unghöns, värphöns och slakthöns. Unghöns är unga hönor som ännu inte börjat värpa. Småkycklingar ingår ej.

49.   ÖVRIGA FJÄDERFÄ

Omfattar ankor, kalkoner, gäss, pärlhöns och strutsar. Hondjur avsedda för avel ingår. Småkycklingar ingår ej.

50.   ÖVRIGA DJUR

Endast uppskattningar. Omfattar småkycklingar, kaniner (utom hondjur avsedda för avel), rådjur, bison, och fisk. Omfattar även ponnyer och andra djur som används för lantbruksturism. Omfattar ej produkter från andra djur (se tabell K, rubrik 170).

KOLUMNER I TABELL D

Vid räkenskapsårets början (kolumn 1 och 2)

| | Antal (kolumn 1)
  Antal djur som tillhör företaget vid räkenskapsårets början, vare sig de befinner sig på företaget vid denna tid eller ej. |
| --- | --- |

Antal (kolumn 1)

Antal djur som tillhör företaget vid räkenskapsårets början, vare sig de befinner sig på företaget vid denna tid eller ej.

| | Värde (kolumn 2)
  Värdet på besättningen som tillhör företaget vid räkenskapsårets början, fastställd på basis av de priser som gäller vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

Värde (kolumn 2)

Värdet på besättningen som tillhör företaget vid räkenskapsårets början, fastställd på basis av de priser som gäller vid denna tidpunkt.

Vid räkenskapsårets slut (kolumn 3 och 4)

| | Antal (kolumn 3)
  Antal djur som tillhör företaget vid räkenskapsårets slut, vare sig de befinner sig på företaget vid denna tid eller ej. |
| --- | --- |

Antal (kolumn 3)

Antal djur som tillhör företaget vid räkenskapsårets slut, vare sig de befinner sig på företaget vid denna tid eller ej.

| | Värde (kolumn 4)
  Värdet på besättningen som tillhör företaget vid räkenskapsårets slut, fastställd på basis av de priser som gäller vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

Värde (kolumn 4)

Värdet på besättningen som tillhör företaget vid räkenskapsårets slut, fastställd på basis av de priser som gäller vid denna tidpunkt.

Genomsnittligt antal (kolumn 5)

Det genomsnittliga antalet anges med en decimal, utom för fjäderfä och kaniner där antalet ska anges i heltal. En enhet avser ett djur som funnits på företaget under ett år. Djuren räknas i proportion till hur lång tid de har funnits på företaget under året.

Det genomsnittliga antalet fastställs antingen genom periodvisa undersökningar eller genom att registrera tillförsel och leveranser. Alla djur som finns på företaget, inberäknat djur som genom kontrakt föds upp eller göds (djur som inte tillhör företaget och som är uppfödda eller gödda där på ett sådant sätt att denna verksamhet endast utgör en tjänst från företagaren, som inte tar på sig den ekonomiska risk som normalt gäller vid uppfödning och gödning av sådana djur) och djur som tas emot eller lämnas för betesgång, för den tid av året som de vistas på företaget.

E.   INKÖP OCH FÖRSÄLJNING AV BOSKAP

Följande kategorier av djur ska anges:

51.   Hästar

52.   Nötboskap

Rubrik 52 omfattar även inköp och försäljning av bufflar.

53.   Ledig.

54.   Får

55.   Getter

56.   Svin

57.   Fjäderfä

Omfattar även de belopp som betalats för ägg för kläckning och inköp och försäljning av småkycklingar.

58.   Andra djur

Omfattar kaniner och befolkade bikupor.

KOLUMNER I TABELL E

Inköp av djur (kolumn 1)

De sammanlagda boskapsinköpen under räkenskapsåret (inberäknat kostnader i förbindelse med köpet). Bidrag och subventioner i samband härmed ska inte dras av från summan av dessa inköp, utan specificeras under rubrik 116 (se anvisningarna till denna rubrik).

Försäljning av djur (kolumn 2)

Den sammanlagda boskapsförsäljningen under räkenskapsåret. Bidrag och subventioner i samband härmed ska inte tas med i summan av försäljningen, utan specificeras under rubrik 112 (se anvisningarna till denna rubrik).

Eventuella kostnader för saluföringen ska inte dras av från det totala försäljningsbeloppet, utan de anges under rubrik 71 (”Övriga särskilda kostnader för djurhållning”).

Egen förbrukning och naturaförmåner (kolumn 3)

Värdet av den boskap som konsumerats för eget bruk eller som naturaförmåner under räkenskapsåret, värderat till priset vid ”avhämtning vid gården”.

F.   KOSTNADER

Företagets kostnader (kontant eller som naturaförmåner) hänförs till ”förbrukningen” av produktionsmedel (även egen förbrukning) för företagets produktion under räkenskapsåret eller till ”förbrukningen” av dessa produktionsmedel under räkenskapsåret. När vissa utgifter hänför sig delvis till privat förbrukning och delvis till kostnader i företaget (t.ex. elektricitet, vatten, bränsle till uppvärmning och maskiner m.m.) ska endast den senare delen anges i företagsredovisningen. Den andel av utgifterna för privatägda bilar, som motsvarar deras användning i företaget, ska också inberäknas.

Vid beräkning av de kostnader som rör produktionen under räkenskapsåret ska inköp och förbrukning av egna produkter i företaget justeras för värdeändringar (inklusive förändringar rörande odlingarna). För varje post anges värdet av den betalda utgiften och värdet av den egna förbrukningen separat.

Om de redovisade kostnaderna hänför till ”förbrukningen” av produktionsmedel under räkenskapsåret, men motsvarar inte företagets produktion under räkenskapsåret, skulle förändringar i lager av produktionsmedel (inklusive kostnader som hänför till odlingarna) redovisas under rubriken 102 (rörelsekapital).

Kostnader rörande ”förbrukning” av investeringstillgångar redovisas som avskrivningar, och följaktligen ska utgifterna för anskaffning av investeringstillgångar inte behandlas som driftskostnader. Se rubrikerna 94–103 om anvisningar för avskrivning.

Utgifter för kostnadsposter som ersätts under räkenskapsåret eller senare (t.ex. reparation av en traktor till följd av en skada som täcks av en försäkring eller av en ansvarig tredje part) betraktas inte som företagets kostnader och de motsvarande intäkterna anges inte heller i jordbrukets redovisning.

Vid intäkter från försäljning av köpta förnödenheter ska avdrag göras i motsvarande kostnadsposter.

Bidrag och subventioner för kostnader ska inte dras av från motsvarande kostnader utan anges under rubrik 114 (se anvisningarna till den rubriken). Bidrag och subventioner för investeringar tas upp under rubrikerna 94–103.

Kostnader omfattar även eventuella utgifter i samband med inköp som rör kostnadsposten.

Kostnader klassificeras enligt följande:

59.   Löner och sociala avgifter för avlönad arbetskraft

Denna post omfattar följande:

| — | Löner som faktiskt betalats kontant till löntagarna, oavsett grunden för vederlaget (tim- eller ackordslön), med avdrag för eventuella sociala bidrag till jordbrukaren i dennes egenskap av arbetsgivare som kompensation för utbetalning av en lön som inte motsvarar det faktiskt utförda arbetet (t.ex. frånvaro från arbete på grund av en olycka, yrkesutbildning osv.). |
| --- | --- |

—

Löner som faktiskt betalats kontant till löntagarna, oavsett grunden för vederlaget (tim- eller ackordslön), med avdrag för eventuella sociala bidrag till jordbrukaren i dennes egenskap av arbetsgivare som kompensation för utbetalning av en lön som inte motsvarar det faktiskt utförda arbetet (t.ex. frånvaro från arbete på grund av en olycka, yrkesutbildning osv.).

| — | Löner i form av naturaförmåner (t.ex. logi, mat, bostad, produkter från jordbruket m.m.). |
| --- | --- |

—

Löner i form av naturaförmåner (t.ex. logi, mat, bostad, produkter från jordbruket m.m.).

| — | Ackordstillägg, kvalifikationstillägg, gåvor, tillägg, vinstandelar. |
| --- | --- |

—

Ackordstillägg, kvalifikationstillägg, gåvor, tillägg, vinstandelar.

| — | Övriga kostnader i samband med arbetskraft (anställningskostnader). |
| --- | --- |

—

Övriga kostnader i samband med arbetskraft (anställningskostnader).

| — | Sociala avgifter som åligger arbetsgivaren och avgifter som betalas av arbetsgivaren i stället för och på den anställdes vägnar. |
| --- | --- |

—

Sociala avgifter som åligger arbetsgivaren och avgifter som betalas av arbetsgivaren i stället för och på den anställdes vägnar.

| — | Olycksfallsförsäkring i arbetet. |
| --- | --- |

—

Olycksfallsförsäkring i arbetet.

Sociala avgifter och försäkringar som rör företagaren själv och den oavlönade arbetskraften anses inte som företagets kostnader.

De belopp som utbetalas till den oavlönade arbetskraften (som definitionsmässigt är lägre än en normal lön – se definitionen av oavlönad arbetskraft) anges inte i företagsredovisningen.

Ersättning (kontant eller som naturaförmån) till pensionerade arbetare som inte längre är anställda vid företaget, upptas inte under denna post utan under rubriken ”Andra kostnader i jordbruket”.

60.   Inventariehyror, körslor och andra köpta tjänster

Denna post omfattar följande:

| — | Samtliga utgifter för jordbruksarbete, som utförts på företaget på entreprenad. Detta omfattar vanligtvis både utgifter för användning av utrustning (inklusive bränsle) och själva arbetet. Om utgifter för annat materiel än bränsle (t.ex. bekämpningsmedel, gödsel och utsäde) också omfattas av kontraktet ska dessa utgifter inte räknas med. Detta belopp (eller vid behov en uppskattning) ska tas upp under motsvarande kostnadspost (t.ex. pesticider bokförs under rubrik 75 ”Bekämpningsmedel”). |
| --- | --- |

—

Samtliga utgifter för jordbruksarbete, som utförts på företaget på entreprenad. Detta omfattar vanligtvis både utgifter för användning av utrustning (inklusive bränsle) och själva arbetet. Om utgifter för annat materiel än bränsle (t.ex. bekämpningsmedel, gödsel och utsäde) också omfattas av kontraktet ska dessa utgifter inte räknas med. Detta belopp (eller vid behov en uppskattning) ska tas upp under motsvarande kostnadspost (t.ex. pesticider bokförs under rubrik 75 ”Bekämpningsmedel”).

| — | Utgifter för att hyra maskiner som används av företagets arbetskraft. Bränslekostnaderna för användning av hyrda maskiner ska föras upp under rubrik 62 ”Driv- och smörjmedel”. |
| --- | --- |

—

Utgifter för att hyra maskiner som används av företagets arbetskraft. Bränslekostnaderna för användning av hyrda maskiner ska föras upp under rubrik 62 ”Driv- och smörjmedel”.

| — | Utgifter för att leasa maskiner som används av företagets arbetskraft. Bränsle- och underhållskostnader för leasade maskiner ska föras upp under berörda rubriker (rubrik 61”Löpande underhåll av maskiner och redskap” och 62 ”Driv- och smörjmedel”). |
| --- | --- |

—

Utgifter för att leasa maskiner som används av företagets arbetskraft. Bränsle- och underhållskostnader för leasade maskiner ska föras upp under berörda rubriker (rubrik 61”Löpande underhåll av maskiner och redskap” och 62 ”Driv- och smörjmedel”).

61.   Löpande underhåll av maskiner och utrustning

Utgifter för underhåll av maskiner och redskap och för mindre reparationer som inte påverkar det reparerade materialets marknadsvärde (betalning till mekaniker, reservdelar osv.).

Till denna post hör mindre inköp av redskap, utgifter för sadelmakare och skoning av hästar, inköp av däck, presenningar, drivbänkar, skyddskläder, tvättmedel för allmän rengöring av utrustning samt den andel av kostnaderna för privatbilar som motsvarar användningen av dessa i företaget (se även rubrik 63). Tvättmedel för rengöring av utrustning som används i hanteringen av boskap (t.ex. mjölkmaskiner) anges under rubrik 71 (övriga särskilda kostnader för djurbesättning).

Större reparationer, som innebär att materialets värde ökar i förhållande till dess värde före reparationen, upptas inte under denna rubrik (se även anvisningarna om avskrivningar i tabell G).

62.   Driv- och smörjmedel

Denna rubrik omfattar även den andel av kostnaderna för bränsle och smörjmedel för privatbilar som motsvarar användningen av dessa i företaget (se även rubrik 63 nedan).

Om petroleumprodukter används både som motorbränsle och eldningsbränsle, delas det totala beloppet mellan följande två poster:

| 62. | ”Driv- och smörjmedel”. |
| --- | --- |

62.

”Driv- och smörjmedel”.

| 80. | ”Bränsle för uppvärmning”. |
| --- | --- |

80.

”Bränsle för uppvärmning”.

63.   Utgifter för bil

Om den andel av kostnaderna för privatbilar som motsvarar användningen av dessa i företaget, bestäms schablonmässigt (t.ex. med ett fast belopp per km), upptas dessa kostnader under denna rubrik.

Foder

Rubriken foder indelas i köpt foder och foder som produceras och används på gården.

Köpt foder omfattar mineralfoder, mejeriprodukter (köpta eller återlämnade till företaget) samt produkter för bevarande och konservering av foder, liksom utgifter för betesgång och för användning av kollektiva betesmarker och ängsmarker som inte ingår i UJA samt arrende av betesmarker som inte ingår i UJA. Inköpt strö och halm räknas också till köpt foder.

Inköpt foder som används till betande djur indelas i kraftfoder och grovfoder (inklusive betesgång, utgifter för användning av kollektiva betesmarker, ängsmarker och betesmarker som inte ingår i UJA samt inköpt strö och halm).

Rubriken ”kraftfoder” omfattar särskilt oljekraftfoder, foderblandningar, spannmål, konsttorkat gräs, torkad massa av sockerbetor, fiskmjöl, mjölk och mejeriprodukter, mineraler och produkter för konservering och lagring av dessa fodersorter.

Utgifter för arbeten i jordbruket som utförs på entreprenad för produktion av grovfoder, t.ex. ensilage, upptas under rubrik 60 ”Inventariehyror, körslor och andra köpta tjänster”.

Foder som produceras på gården och används för eget bruk omfattar jordbruksprodukter som används som foder (här ingår mjölk och mjölkprodukter, men inte mjölk som dias av kalvar) och som har ett marknadsvärde. Strö och halm som produceras vid företaget medräknas endast om det gäller en produkt som har ett marknadsvärde i det berörda området under räkenskapsåret.

Följande uppdelning ska göras:

Inköpt foder

64.   Inköpt foder: Kraftfoder för betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter)

65.   Grovfoder för betesdjur

66.   Svinfoder

67.   Foder för fjäderfä och övriga smådjur

Foder som produceras vid företaget och används för eget bruk för:

68.   Betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter)

69.   Svin

70.   Fjäderfä och övriga smådjur

71.   Övriga särskilda kostnader för djurhållning

Alla direkta kostnader i samband med animalieproduktion som inte upptas separat under övriga rubriker för kostnader: veterinärkostnader, mediciner, betäckningsavgifter, artificiell insemination, kastrering, mjölkkontroll, avgifter och registrering i stamböcker, rengöringsmedel för utrustning som används i hantering av djur (t.ex. mjölkmaskiner), emballage till animalieprodukter och förnödenheter till beredning av animalieprodukter, utgifter för lagerhållning och bearbetning av animalieprodukter från företaget som sker utanför företaget, avsättningskostnader för företagets animalieprodukter, tillfälliga inköp som kompletterar företagets animalieprodukter (t.ex. mjölk) och som vidareförädlas vid företaget osv. Rubriken omfattar även korttidshyrning av byggnader som används för djur eller för att lagra produkter som rör djurhållningen.

72.   Inköp av utsäde och plantor

Allt inköpt utsäde och alla plantor, inklusive lökar och knölar. Kostnaderna för nyplantering av unga träd och buskar utgör en investering och upptas antingen under rubrik 96 ”Fleråriga odlingar” eller under rubrik 100 ”Skogsmark”. Kostnader för unga träd och buskar gällande mindre omplanteringar anses dock som kostnader för räkenskapsåret i fråga och ska anges under denna rubrik, bortsett från utgifter rörande skog som finns i anslutning till företaget, vilka upptas under rubrik 77 ”Särskilda kostnader för skogsbruk”.

Kostnader för bearbetning av utsäde (klassificering, desinfektion) upptas också under denna rubrik.

73.   Utsäde och plantor producerade för eget bruk

Allt utsäde och alla plantor (inklusive lökar och knölar) som produceras för eget bruk.

74.   Gödnings- och jordförbättringsmedel

Alla gödnings- och jordförbättringsmedel (t.ex. kalk), även mull, torv och stallgödsel som är inköpta (stallgödsel som producerats i företaget ingår inte).

Gödnings- och jordförbättringsmedel som används i skog som ingår i jordbruksföretaget upptas under rubrik 77 ”Särskilda kostnader för skogsbruk”.

75.   Bekämpningsmedel

Alla produkter som används för att skydda grödor och plantor mot parasiter och sjukdomar, skadedjur, ogynnsamma växtförhållanden m.m. (insekticider, fungicider, herbicider, förgiftat lockbete, fågelskrämmor, antihagelgranater, frostskyddsmedel m.m.). Om arbetet att skydda grödorna utförs på entreprenad och om kostnaden för de använda skyddsprodukterna inte är känd, ska hela summan upptas under rubrik 60 ”Inventariehyror, körslor och andra köpta tjänster”.

Bekämpningsmedel som används i skog som ingår i jordbruksföretaget upptas under rubrik 77 ”Särskilda kostnader för skogsbruk”.

76.   Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion (även betesmarker och ängsmarker)

Alla kostnader som har direkt samband med vegetabilieproduktionen och som inte är särskilt angivna under någon av de andra rubrikerna, emballage, snören och rep, kostnader för jordanalys, jordbruksutställningar, plasttäckning (t.ex. för jordbruksodling), material för konservering och beredning av grödor, kostnader för lagring och avsättning av grödor från företaget som sker utanför företaget, kostnader för saluföring av företagets grödor, kostnader för inköp av säljbara skördar på rot eller för hyra av mark som arrenderats för högst ett år och används för säljbara skördar, tillfälliga inköp som kompletterar företagets vegetabilieprodukter (t.ex. druvor), som vidareförädlas i företaget m.m. Rubriken omfattar även korttidshyrning av byggnader som används för säljbara skördar.

77.   Särskilda kostnader för skogsbruk

Gödningsmedel, bekämpningsmedel, diverse särskilda kostnader. Kostnader för arbetskraft, entreprenadarbete samt mekaniseringsarbete ingår inte. Dessa kostnader visas under tillämpliga rubriker.

78.   Löpande underhåll av byggnader och markanläggningar

Underhåll av byggnader och markanläggningar, inklusive växthus, drivbänkar och stöttor. Kostnader för inköp av byggnadsmaterial för löpande underhåll av byggnader upptas under denna rubrik.

Inköp av byggnadsmaterial för nyinvesteringar ska anges i kolumnen ”investeringar” under rubrik 94 ”Jordbruksmark och byggnader”, rubrik 97 ”Markanläggningar” och/eller rubrik 98 ”Byggnader i jordbruket”.

Kostnader för större reparationer av byggnader, vilket medför att de får ett högre marknadsvärde (större underhåll) ingår inte under denna rubrik, även om kostnaderna för sådant arbete uppbärs av arrendatorn (se anvisningarna om betalning av hyra, rubrik 85). Dessa kostnader anges under rubrik 98 ”Byggnader i jordbruket”.

79.   Elektricitet

Total förbrukning av elektricitet för jordbruksändamål.

80.   Bränsle för uppvärmning

Total förbrukning av bränsle för uppvärmning i företaget, inklusive uppvärmning av växthus.

81.   Vatten

Kostnader för anslutning till det allmänna vattennätet och vattenförbrukning för alla jordbruksändamål, inklusive konstbevattning. Kostnaderna för användning av företagsägd vattenutrustning ska anges under lämplig rubrik: avskrivning av maskiner och utrustning, löpande underhåll av maskiner och utrustning, motorbränsle, elektricitet.

82.   Försäkringar

Samtliga försäkringspremier som täcker risk i förbindelse med drift, såsom företagarens ansvarsförsäkring, brandförsäkring och försäkring mot översvämning, djurförsäkring och skördeskadeförsäkring m.m., dock ej försäkringspremier för olycksfallsförsäkringar som anges under rubrik 59. Omfattar försäkringspremier för byggnader bara om de inte redovisas under rubrik 87 ”Försäkringar för byggnader”.

83.   Skatter och övriga avgifter

Alla skatter och övriga avgifter som rör jordbruksföretaget, även de som gäller åtgärder för miljöskydd med undantag av moms och skatter som gäller mark, byggnader och arbetskraft. Företagarens direkta inkomstskatter räknas inte till företagets kostnader.

84.   Övriga omkostnader i jordbruket

Alla övriga kostnader i företaget som inte är nämnda under de föregående rubrikerna (arvoden till revisorer, sekreterartjänster och andra utgifter för kontor, kostnader för telefon, diverse bidrag och abonnemang m.m.) Rubriken omfattar även korttidshyrning av byggnader som används både för boskapshållning och säljbara skördar och/eller för allmänna ändamål.

85.   Hyror och arrenden

Hyror och arrenden (kontant eller i naturaförmåner) för mark och byggnader som arrenderas, kvoter och övriga rättigheter för jordbruket. Denna rubrik omfattar kostnader som är betalda av arrendatorn på ägarens vägnar (t.ex. fastighetsskatt och avskrivningar avseende större reparationer, där arrendatorn står för kostnaderna) och som arrendatorn inte kan få ersättning för. Endast den del av jordbruksbyggnadernas och andra hyrda byggnaders hyresvärde som rör jordbruksverksamheten ska anges. Leasing eller hyreskostnader för kvoter som inte är knutna till mark ska även anges i tabell L.

86.   Varav hyror och arrenden för mark

87.   Försäkringar för byggnader

Den här informationen är frivillig.

Försäkringspremier (för brand, översvämning m.m.) för byggnaderna vid ägardrift, som vid arrende normalt betalas av ägaren. Om all försäkring täcks av ett enda försäkringsbrev görs en beräkning av den del av premien som gäller jordbruksföretagets byggnader.

88.   Skatter på mark och byggnader

Skatter och andra avgifter som ska betalas till följd av äganderätt till jordbruksmark och byggnader som antingen drivs av brukaren själv eller i arrende där arrendatorn betalar med en del av sin produktion.

89.   Ränteutgifter och andra finansiella avgifter (summa)

Räntor och finansiella avgifter för lånat kapital avsett för jordbruket. Denna information är obligatorisk.

Räntesubventioner ska inte dras av, utan anges i tabell J under rubrik 114.

90.   Räntor och finansiella avgifter som betalts för lån till köp av mark och byggnader

Den här informationen är frivillig.

91.   Varav räntor och finansiella avgifter som betalts för lån till köp av mark.

Den här informationen är frivillig.

92.   Räntor och finansiella avgifter som betalts för lån till finansiering av rörelsekapital (djurbesättning, inventarier och rörelsekapital) och till borgenärer.

Den här informationen är frivillig.

93.   Summa kostnader

Summan av rubrikerna 59–89.

G.   MARK OCH BYGGNADER, INVENTARIER OCH RÖRELSEKAPITAL

Följande fördelning krävs:

94.   Jordbruksmark och -byggnader samt rättigheter

Summa av rubrikerna 95–99 nedan. Rubrikerna 95, 97 och 99 ska anges om dessa uppgifter finns tillgängliga i bokföringen.

95.   Jordbruksmark

Jordbruksmark när företaget drivs av ägaren.

96.   Mark för flerårig odling

Alla odlingar (utom skogar och mindre skogspartier samt med undantag av markvärdet) som tillhör företagaren, oavsett brukningsform. Denna rubrik måste fyllas i och för de aktuella beloppen ska avskrivning göras i kolumn 7, position 316.

Tillväxten av nyplanteringar (fleråriga odlingar inte ännu i produktion) anges i ”investeringar” (kolumn 4). Den anges också i tabell K, rubrik 159, ”värde vid räkenskapsårets slut” (kolumn 9).

97.   Markanläggningar

Förbättringar av markområden (t.ex. uppförande av inhägnader, dräneringsinstallationer, fast utrustning för konstbevattning) som tillhör företagaren, oavsett brukningsform. Avskrivning ska göras avseende de belopp som anges i kolumn 7, position 324.

98.   Byggnader tillhörande jordbruket

Byggnader som tillhör företagaren, oavsett brukningsform. Denna rubrik måste fyllas i och för de aktuella beloppen ska avskrivning göras i kolumn 7, position 332.

99.   Förvärvskostnader, kvoter och andra rättigheter

Advokatarvoden, registreringsavgifter m.m. gällande förvärv av jordbruksmark eller jordbruksbyggnader. Transaktioner rörande försäljning och/eller inköp av referenskvantiteter av mjölk och sockerbetor samt rörande överföringar av föreskrivna rättigheter och skyldigheter, exempelvis överföring av referensboskap. Kvoter/rättigheter redovisas även i tabell L. Kostnader för förvärv av skog ingår ej.

För kvoter och andra rättigheter i tabell G ska ingen avskrivning göras, men denna kan tas upp i tabell L, kolumn 7.

100.   Skogsmark inklusive växande skog

Skogsmark i ägardrift som ingår i jordbruksföretaget, inklusive de motsvarande förvärvskostnaderna.

101.   Maskiner och utrustning

Traktorer, motordrivna kultivatorer, lastbilar, varubilar, bilar, större och mindre jordbruksutrustning, inklusive verktyg vars nyvärde överstiger 300 EUR.

102.   Rörelsekapital

Rörelsekapital utgörs av följande:

| a) | Lager: bestående av företagets egna produkter samt förnödenheter. |
| --- | --- |

a)

Lager: bestående av företagets egna produkter samt förnödenheter.

| b) | Övrigt rörligt kapital:






  — | värde av ännu oskördade odlingar (begränsat till värdet av gödnings- och jordförbättringsmedel, frön och plantor som används till växande gröda, förutom plantor för fleråriga odlingar), |
| --- | --- | --- |

b)

Övrigt rörligt kapital:

—

värde av ännu oskördade odlingar (begränsat till värdet av gödnings- och jordförbättringsmedel, frön och plantor som används till växande gröda, förutom plantor för fleråriga odlingar),

| — | innehav av jordbruksandelar (andelar i kooperativ eller andra typer av organisationer, vars tjänster företaget använder), |
| --- | --- |

—

innehav av jordbruksandelar (andelar i kooperativ eller andra typer av organisationer, vars tjänster företaget använder),

| — | tillgodohavande:






  — | kortfristiga fordringar avseende försäljning av produkter eller anläggningstillgångar eller för utförda tjänster, |
| --- | --- | --- |

—

tillgodohavande:

—

kortfristiga fordringar avseende försäljning av produkter eller anläggningstillgångar eller för utförda tjänster,

| — | förskottsbetalningar för varor och tjänster, |
| --- | --- |

—

förskottsbetalningar för varor och tjänster,

| — | disponibla medel (i kassa, i bank, i postgirokonto) nödvändiga för driften av företaget. |
| --- | --- |

—

disponibla medel (i kassa, i bank, i postgirokonto) nödvändiga för driften av företaget.

De räntor som erhållits för banktillgodohavanden ska anges under rubrik 178.

Om det inte är möjligt att avgöra det exakta beloppet på rörelsekapital, får en helhetsbedömning göras. Denna kan bestå av en uppskattning av det genomsnittliga kapital som investerats i produktionen, med hänsyn till investeringens varaktighet. I detta fall är totalbeloppen för rörelsekapital vid räkenskapsårets början och räkenskapsårets slut desamma.

103.   Totalt

Summan av rubrikerna 94, 100, 101 och 102.

KOLUMNER I TABELL G

Värde vid räkenskapsårets början (kolumn 3)

Värdet vid räkenskapsårets början är varornas värde vid början av varje räkenskapsår. För jordbruk som även ingick i urvalet under det föregående året ska värdet vid räkenskapsårets början vara samma som värdet vid årets slut för det föregående räkenskapsåret. För nya jordbruk i urvalet ska värdet vid räkenskapsårets början beräknas enligt följande:

| — | För tillgångar som inte omfattas av avskrivning ska det motsvara återanskaffningsvärdet. |
| --- | --- |

—

För tillgångar som inte omfattas av avskrivning ska det motsvara återanskaffningsvärdet.

| — | För tillgångar som omfattas av avskrivning bestäms det på grundval av den återstående avskrivningsperioden och återanskaffningsvärdet (inbegripet större reparationer som redan utförts). |
| --- | --- |

—

För tillgångar som omfattas av avskrivning bestäms det på grundval av den återstående avskrivningsperioden och återanskaffningsvärdet (inbegripet större reparationer som redan utförts).

Återanskaffningsvärdet är inköpspriset för en motsvarande ny tillgång till gällande priser. Det kan också uppskattas på grundval av prisindex (allmänt eller specifikt) för den berörda tillgången (maskin, byggnad osv.).

Mark värderas på grundval av de priser (netto efter anskaffningskostnader) som gäller i området för icke-arrenderad mark med likvärdigt läge och likvärdig kvalitet som sålts för jordbruksändamål (värderingar som görs vid släktköp tas inte med vid beräkning av värdet). Om kostnaderna för privatbilar som används i jordbruket uppdelas mellan rubrik 61 (löpande underhåll av utrustning) och rubrik 62 (driv- och smörjmedel), anges jordbrukets andel av bilarnas värde under inventarier. Om kostnaden för användning av privatbilar i jordbruket beräknas godtyckligt (se rubrik 63) ska emellertid privatbilar inte upptas under inventarier.

Investeringar (kolumn 4)

De totala utgifterna för inköp, större reparationer och framställning av anläggningstillgångar under räkenskapsåret. Om anslag och bidrag har erhållits för dessa investeringar, anges det använda beloppet i kolumn 4, innan avdrag görs för de nämnda bidragen och subventionerna.

Inköp av mindre maskindelar och utrustning samt av unga träd och buskar till mindre nyplanteringar anges inte i dessa kolumner utan upptas under kostnaderna för räkenskapsåret (se rubrik 61 ”Löpande underhåll av maskiner och utrustning”, rubrik 72 ”Inköp av utsäde och plantor”, rubrik 77 ”Särskilda kostnader för skogsbruk”).

När betalningar görs på skuldebrev med fast ränta, värderas dessa på grundval av marknadsvärdet.

Investeringssubventioner (kolumn 5)

Subventioner som erhållits under räkenskapsåret. Här kan ingå subventioner som betalats för investeringar som gjorts under tidigare räkenskapsår.

Försäljning (kolumn 6)

Total försäljning av tillgångar under räkenskapsåret.

Avskrivningar (kolumn 7)

Den avskrivning som ska föras upp är det faktiska avskrivningsbeloppet för räkenskapsåret. Detta fastställs på grundval av återanskaffningsvärdet (dvs. återanskaffningsvärdet vid slutet av räkenskapsåret, multiplicerat med avskrivningsprocenten).

En tabell med de årliga avskrivningsprocent som tillämpas av varje medlemsstat ska delges kommissionen samtidigt som företagsredovisningarna lämnas in.

| | Avskrivning för fleråriga odlingar

  Kostnaden för nyplantering av träd och buskar utgör en tillgång som kan avskrivas.
  Endast odlingar som företagaren har äganderätten till (oavsett vilken typ av besittning som gäller) ska avskrivas. |
| --- | --- |

Avskrivning för fleråriga odlingar

Kostnaden för nyplantering av träd och buskar utgör en tillgång som kan avskrivas.

Endast odlingar som företagaren har äganderätten till (oavsett vilken typ av besittning som gäller) ska avskrivas.

| | Avskrivning av jordbrukets byggnader, byggnadsinventarier och markanläggningar.

  Avskrivning av byggnader, byggnadsinventarier (inklusive växthus och drivbänkar) och markanläggningar som tillhör företagaren, oavsett brukningsform. Följande procentsatser för linjär avskrivning anges endast som vägledning. |
| --- | --- |

Avskrivning av jordbrukets byggnader, byggnadsinventarier och markanläggningar.

Avskrivning av byggnader, byggnadsinventarier (inklusive växthus och drivbänkar) och markanläggningar som tillhör företagaren, oavsett brukningsform. Följande procentsatser för linjär avskrivning anges endast som vägledning.

| | Avskrivning för maskiner och redskap

  Maskiner och redskap som kan anses som avskrivningsobjekt är sådana som har ett nyvärde som är högre än 300 EUR. Avskrivning på mindre utrustning med lägre värde bör inte beräknas. Inköp av sådan utrustning ska behandlas som direkta kostnader under räkenskapsåret (rubrik 61 ”Löpande underhåll av maskiner och redskap”).
  Större reparationer som väsentligt ökar maskinens eller utrustningens värde jämfört med dess värde före reparationen, anges också under denna rubrik, antingen som en integrerad del av maskinens eller utrustningens avskrivning, vilken i lämpliga fall ska justeras för att ta hänsyn till varans förlängda användningstid (på grund av reparationen) eller genom att sprida kostnaden för större reparationer över flera på varandra följande år.
  Det årliga avskrivningsbeloppet ska beräknas enligt den linjära metoden eller degressivmetoden.
  Avskrivningsprocenten bestäms av flera faktorer, vilka framför allt beror på de särskilda förhållanden som råder i området och för produktionen i fråga (årligt utnyttjande) men även på den tekniska utvecklingen.
  Med hänsyn till de skillnader i avskrivning som uppstår mellan olika områden, och även mellan företag, kan redovisningsbyråerna fastställa en avskrivningsprocent som är lämplig för området eller företaget för varje slag av maskin eller utrustning, med syfte att hålla avskrivningsprocenten så nära maskinernas faktiska värdeminskning som möjligt. |
| --- | --- |

Avskrivning för maskiner och redskap

Maskiner och redskap som kan anses som avskrivningsobjekt är sådana som har ett nyvärde som är högre än 300 EUR. Avskrivning på mindre utrustning med lägre värde bör inte beräknas. Inköp av sådan utrustning ska behandlas som direkta kostnader under räkenskapsåret (rubrik 61 ”Löpande underhåll av maskiner och redskap”).

Större reparationer som väsentligt ökar maskinens eller utrustningens värde jämfört med dess värde före reparationen, anges också under denna rubrik, antingen som en integrerad del av maskinens eller utrustningens avskrivning, vilken i lämpliga fall ska justeras för att ta hänsyn till varans förlängda användningstid (på grund av reparationen) eller genom att sprida kostnaden för större reparationer över flera på varandra följande år.

Det årliga avskrivningsbeloppet ska beräknas enligt den linjära metoden eller degressivmetoden.

Avskrivningsprocenten bestäms av flera faktorer, vilka framför allt beror på de särskilda förhållanden som råder i området och för produktionen i fråga (årligt utnyttjande) men även på den tekniska utvecklingen.

Med hänsyn till de skillnader i avskrivning som uppstår mellan olika områden, och även mellan företag, kan redovisningsbyråerna fastställa en avskrivningsprocent som är lämplig för området eller företaget för varje slag av maskin eller utrustning, med syfte att hålla avskrivningsprocenten så nära maskinernas faktiska värdeminskning som möjligt.

Värde vid årets slut (kolumn 8)

Värde vid årets slut är tillgångens värde vid räkenskapsårets slut. Det beräknas på grundval av återanskaffningsvärdet vid den tidpunkten och den återstående avskrivningstiden.

H.   SKULDER

De angivna beloppen bör endast gälla utestående belopp, dvs. lån minus de återbetalningar som redan gjorts. Lån i form av skuldebrev till fast ränta värderas på grundval av marknadsvärde. Information måste lämnas åtminstone för positionerna 374, 378, 382, 386, 390 och 394.

Lån anges efter löptid, dvs.:

104.   Lång- och medelfristiga lån

Lån som gäller för företaget med en löptid av ett år eller mer.

105.   Kortfristiga lån

Lån som gäller för företaget med en löptid på mindre än ett år, leverantörsskulder och andra korta skulder.

106.   Totalt

Summa av rubrikerna 104 och 105.

Om uppgifter är tillgängliga i jordbrukets redovisning bör lånen delas upp i olika grupper beroende på ändamålet med varje lån, dvs.

| — | lån till mark och byggnader (kolumnerna 2 och 6), |
| --- | --- |

—

lån till mark och byggnader (kolumnerna 2 och 6),

| — | därav: lån till markförvärv (kolumnerna 3 och 7), lån till övriga tillgångar (kolumnerna 4 och 8). |
| --- | --- |

—

därav: lån till markförvärv (kolumnerna 3 och 7), lån till övriga tillgångar (kolumnerna 4 och 8).

Summan av dessa poster utgör de belopp som redovisas i kolumnen 1 (värde vid räkenskapsårets början) (= kolumn 2 + kolumn 4) och 5 (värde vid räkenskapsårets slut) (= kolumn 6 + kolumn 8).

I.   MERVÄRDESSKATT (MOMS)

Uppgifterna i företagsredovisningen uttrycks i de monetära termer som gäller för den berörda medlemsstaten

| — | antingen utan moms; denna metod ska tillämpas av alla företag som använder normal mervärdesskatt, |
| --- | --- |

—

antingen utan moms; denna metod ska tillämpas av alla företag som använder normal mervärdesskatt,

| — | eller med moms; den medlemsstat som använder denna metod ska årligen överlämna en förteckning över de momssatser som tillämpats under räkenskapsåret för varje post i företagsredovisningen och förteckningen ska överlämnas i datoriserad form tillsammans med årets redovisningsuppgifter. |
| --- | --- |

—

eller med moms; den medlemsstat som använder denna metod ska årligen överlämna en förteckning över de momssatser som tillämpats under räkenskapsåret för varje post i företagsredovisningen och förteckningen ska överlämnas i datoriserad form tillsammans med årets redovisningsuppgifter.

För företag som omfattas av det normala momssystemet ska inga uppgifter lämnas under rubrikerna 108–111. Detsamma gäller om inköpen och försäljningarna i företagsredovisningen anges inklusive moms.

Följande uppgifter om moms ska anges:

107.   Momssystem

Det momssystem (löpnummer 400) som företaget tillämpar anges med ett kodnummer för varje företag i följande förteckning:

| | Löpnummer 400
  Kod |
| --- | --- |
| BELGIEN |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime agricole | 3 |
| BULGARIEN |
| Tullfri | 1 |
| Registrerad | 2 |
| TJECKIEN |
| Registrerad | 1 |
| DANMARK |
| Moms (= normal) | 1 |
| TYSKLAND |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| Getränke erzeugender Betrieb | 3 |
| Betrieb mit Kleinumsatz | 4 |
| ESTLAND |
| Normal | 1 |
| Särskilda | 2 |
| IRLAND |
| Jordbruksråvaror | 1 |
| Registrerad (= normal) | 2 |
| GREKLAND |
| Normalt system | 1 |
| Jordbrukssystem | 2 |
| SPANIEN |
| Normalt system | 1 |
| Förenklat system | 2 |
| Jordbrukssystem | 3 |
| FRANKRIKE |
| TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants | 2 |
| Remboursement forfaitaire | 3 |
| ITALIEN |
| Regime esonerato | 1 |
| Regime speciale agricolo | 2 |
| Regime normale | 3 |
| CYPERN |
| Normal | 1 |
| Jordbruksråvaror | 2 |
| Moms tillämpas ej | 3 |
| LETTLAND |
| Normal | 1 |
| Jordbruksråvaror | 2 |
| LITAUEN |
| Normal | 1 |
| Särskilda | 2 |
| LUXEMBURG |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime forfaitaire de l’agriculture | 3 |
| UNGERN |
| Normal | 1 |
| Jordbruksråvaror | 2 |
| MALTA |
| Normal | 1 |
| NEDERLÄNDERNA |
| Algemene regeling verplicht | 1 |
| Algemene regeling op aanvraag | 2 |
| Landbouwregeling | 3 |
| ÖSTERRIKE |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| POLEN |
| Normal | 1 |
| Jordbruksråvaror | 2 |
| PORTUGAL |
| Jordbrukssystem | 1 |
| Normalt system | 2 |
| RUMÄNIEN |
| Normal | 1 |
| Särskilda | 2 |
| Små företag | 3 |
| SLOVENIEN |
| Normal | 1 |
| Jordbruksråvaror | 2 |
| SLOVAKIEN |
| Registrerad | 1 |
| Tullfri | 2 |
| FINLAND |
| Normalt system | 1 |
| SVERIGE |
| Normalt system | 1 |
| FÖRENADE KUNGARIKET |
| Tullfri | 1 |
| Registrerad | 2 |

Löpnummer 400

Kod

BELGIEN

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime agricole

3

BULGARIEN

Tullfri

1

Registrerad

2

TJECKIEN

Registrerad

1

DANMARK

Moms (= normal)

1

TYSKLAND

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

Getränke erzeugender Betrieb

3

Betrieb mit Kleinumsatz

4

ESTLAND

Normal

1

Särskilda

2

IRLAND

Jordbruksråvaror

1

Registrerad (= normal)

2

GREKLAND

Normalt system

1

Jordbrukssystem

2

SPANIEN

Normalt system

1

Förenklat system

2

Jordbrukssystem

3

FRANKRIKE

TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants

2

Remboursement forfaitaire

3

ITALIEN

Regime esonerato

1

Regime speciale agricolo

2

Regime normale

3

CYPERN

Normal

1

Jordbruksråvaror

2

Moms tillämpas ej

3

LETTLAND

Normal

1

Jordbruksråvaror

2

LITAUEN

Normal

1

Särskilda

2

LUXEMBURG

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime forfaitaire de l’agriculture

3

UNGERN

Normal

1

Jordbruksråvaror

2

MALTA

Normal

1

NEDERLÄNDERNA

Algemene regeling verplicht

1

Algemene regeling op aanvraag

2

Landbouwregeling

3

ÖSTERRIKE

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

POLEN

Normal

1

Jordbruksråvaror

2

PORTUGAL

Jordbrukssystem

1

Normalt system

2

RUMÄNIEN

Normal

1

Särskilda

2

Små företag

3

SLOVENIEN

Normal

1

Jordbruksråvaror

2

SLOVAKIEN

Registrerad

1

Tullfri

2

FINLAND

Normalt system

1

SVERIGE

Normalt system

1

FÖRENADE KUNGARIKET

Tullfri

1

Registrerad

2

Underavdelningar till momssystemet (endast Spanien, Frankrike, Italien, Ungern och Polen)

| | Löpnummer 401 |
| --- | --- |
| SPANIEN |
| | Om två system används vid företaget: ange momssystemets nummer (de som används för löpnummer 400) för minoritetssystem |
| FRANKRIKE |
| Sans TVA obligatoire sur activités connexés | 0 |
| Avec TVA obligatoire sur activités connexés | 1 |
| ITALIEN |
| Momssystem för lantbruksturism (agriturismo) som bisyssla | |
| Regime speciale agriturismo | 1 |
| Regime normale agriturismo | 2 |
| UNGERN | Om två system används vid företaget: ange momssystemets nummer (de som används för löpnummer 400) för minoritetssystem |
| POLEN | Om två system används vid företaget: ange momssystemets nummer (de som används för löpnummer 400) för minoritetssystem |

Löpnummer 401

SPANIEN

Om två system används vid företaget: ange momssystemets nummer (de som används för löpnummer 400) för minoritetssystem

FRANKRIKE

Sans TVA obligatoire sur activités connexés

0

Avec TVA obligatoire sur activités connexés

1

ITALIEN

Momssystem för lantbruksturism (agriturismo) som bisyssla

Regime speciale agriturismo

1

Regime normale agriturismo

2

UNGERN

Om två system används vid företaget: ange momssystemets nummer (de som används för löpnummer 400) för minoritetssystem

POLEN

Om två system används vid företaget: ange momssystemets nummer (de som används för löpnummer 400) för minoritetssystem

Rubrikerna 108–111

Rubrikerna 108–111 ska endast användas om ett särskilt momssystem för jordbruket tillämpas.

Syftet med ett särskilt momssystem för jordbruket är att ge övergripande kompensation för den moms som betalas vid inköp av varor och tjänster till löpande priser och vid investeringar. I så fall ska inköp och försäljningar anges exklusive moms.

108.   Moms på försäljning

Moms som inbetalts till företaget i samband med försäljning av produkter under räkenskapsåret.

109.   Moms på inköp

Moms betald för löpande inköp av varor och tjänster under räkenskapsåret. I Italien omfattar denna rubrik även moms som betalts till skattemyndigheterna vid tillämpningen av det proportionella systemet.

110.   Moms på investeringar

Moms betald under räkenskapsåret för inköp av varor som motsvarar investeringar.

111.   Moms återbetald av skattemyndigheterna

Återbetalt belopp.

J.   BIDRAG OCH SUBVENTIONER

De bidrag och subventioner som anges under rubrikerna 112–118 är sådana som har beviljats från allmänna medel, med undantag av bidrag och subventioner för investeringar angivna under rubrikerna 94–103.

112.   Bidrag och subventioner, utom för kostnader och inköp av djur

Bidrag och subventioner som mottagits eller till vilka berättigande fastställts, för djur och produkter, samt annat stöd som erhållits eller kommer att erhållas, utom stöd för kostnader och inköp av djur. Varje post ska hänvisa till företagets djurbesättning, markareal och produkter under räkenskapsåret.

113.   Varav specifikation av totalsumman under rubrik 112

| 1. | Djurkategorier (koderna 22–50, i överensstämmelse med motsvarande rubriker i tabell D), med undantag av subventioner för nötkreatur enligt koderna 700 och 770 nedan. |
| --- | --- |

1.

Djurkategorier (koderna 22–50, i överensstämmelse med motsvarande rubriker i tabell D), med undantag av subventioner för nötkreatur enligt koderna 700 och 770 nedan.

| 2. | Produkter (koderna 120–314 i överensstämmelse med motsvarande rubriker i tabell K) med undantag av arealersättning enligt kod 600 och betalningar enligt koderna 670 och 680 nedan. Betalningarna ska endast föras upp en gång (antingen under lämplig rubrik eller under lämplig underrubrik), för att undvika dubbel beräkning. |
| --- | --- |

2.

Produkter (koderna 120–314 i överensstämmelse med motsvarande rubriker i tabell K) med undantag av arealersättning enligt kod 600 och betalningar enligt koderna 670 och 680 nedan. Betalningarna ska endast föras upp en gång (antingen under lämplig rubrik eller under lämplig underrubrik), för att undvika dubbel beräkning.

| 3. | Särskilda koder som anges i följande förteckning:






  — | Kod 600 avser det totala arealersättningen enligt förordning (EG) nr 1782/2003, inklusive arealersättning för arealuttag och energigrödor. Det totala beloppet och specifikationerna ska även föras in i tabell M. |
| --- | --- | --- |

3.

Särskilda koder som anges i följande förteckning:

—

Kod 600 avser det totala arealersättningen enligt förordning (EG) nr 1782/2003, inklusive arealersättning för arealuttag och energigrödor. Det totala beloppet och specifikationerna ska även föras in i tabell M.

| — | Kod 670 avser stöd inom ramen för det samlade gårdsstödet enligt förordning (EG) nr 1782/2003. Det totala beloppet och specifikationerna ska även föras in i tabell M. |
| --- | --- |

—

Kod 670 avser stöd inom ramen för det samlade gårdsstödet enligt förordning (EG) nr 1782/2003. Det totala beloppet och specifikationerna ska även föras in i tabell M.

| — | Kod 680 avser stöd inom ramen för systemet med enhetlig arealersättning enligt förordning (EG) nr 1782/2003. Det totala beloppet ska även föras in i tabell M. |
| --- | --- |

—

Kod 680 avser stöd inom ramen för systemet med enhetlig arealersättning enligt förordning (EG) nr 1782/2003. Det totala beloppet ska även föras in i tabell M.

| — | Kod 700 avser de sammanlagda direkta betalningarna för nöt- och kalvkött enligt förordning (EG) nr 1782/2003. Det totala beloppet och specifikationerna ska även föras in i tabell M. |
| --- | --- |

—

Kod 700 avser de sammanlagda direkta betalningarna för nöt- och kalvkött enligt förordning (EG) nr 1782/2003. Det totala beloppet och specifikationerna ska även föras in i tabell M.

| — | Kod 770 avser stöd inom ramen för mjölkbidrag och ytterligare betalningar enligt förordning (EG) nr 1782/2003. Det totala beloppet och specifikationerna ska även föras in i tabell M. |
| --- | --- |

—

Kod 770 avser stöd inom ramen för mjölkbidrag och ytterligare betalningar enligt förordning (EG) nr 1782/2003. Det totala beloppet och specifikationerna ska även föras in i tabell M.

| — | Kod 800 avser betalningar för miljövänligt jordbruk och djurskydd enligt förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Kod 800 avser betalningar för miljövänligt jordbruk och djurskydd enligt förordning (EG) nr 1698/2005.

| — | Kod 810 avser betalningar för Natura 2000 enligt förordning (EG) nr 1698/2005 och betalningar enligt direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

—

Kod 810 avser betalningar för Natura 2000 enligt förordning (EG) nr 1698/2005 och betalningar enligt direktiv 2000/60/EG.

| — | Kod 820 avser betalningar för naturbetingade nackdelar i bergsområden och betalningar i andra områden med nackdelar, enligt förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Kod 820 avser betalningar för naturbetingade nackdelar i bergsområden och betalningar i andra områden med nackdelar, enligt förordning (EG) nr 1698/2005.

| — | Kod 830 avser stöd för att uppfylla standarder som grundas på gemenskapslagstiftningen, enligt förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Kod 830 avser stöd för att uppfylla standarder som grundas på gemenskapslagstiftningen, enligt förordning (EG) nr 1698/2005.

| — | Kod 835 avser stöd till utgifter för rådgivning enligt förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Kod 835 avser stöd till utgifter för rådgivning enligt förordning (EG) nr 1698/2005.

| — | Kod 840 avser stöd till utgifter för jordbrukares deltagande i system för livsmedelskvalitet enligt förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Kod 840 avser stöd till utgifter för jordbrukares deltagande i system för livsmedelskvalitet enligt förordning (EG) nr 1698/2005.

| — | Kod 900 avser stöd till utgifter för den första beskogningen av jordbruksmark enligt förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Kod 900 avser stöd till utgifter för den första beskogningen av jordbruksmark enligt förordning (EG) nr 1698/2005.

| — | Kod 910 avser stöd till skogsbruk (Natura 2000-betalningar, betalningar för miljövänligt skogsbruk, återställande av skogsbrukspotential och införande av förebyggande åtgärder) enligt förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Kod 910 avser stöd till skogsbruk (Natura 2000-betalningar, betalningar för miljövänligt skogsbruk, återställande av skogsbrukspotential och införande av förebyggande åtgärder) enligt förordning (EG) nr 1698/2005.

| — | Kod 951 avser bidrag och subventioner för animalieproduktion som inte omfattas av ovanstående koder. |
| --- | --- |

—

Kod 951 avser bidrag och subventioner för animalieproduktion som inte omfattas av ovanstående koder.

| — | Kod 952 avser bidrag och subventioner för grödor som inte omfattas av ovanstående koder. |
| --- | --- |

—

Kod 952 avser bidrag och subventioner för grödor som inte omfattas av ovanstående koder.

| — | Kod 953 avser bidrag och subventioner för landsbygdsutveckling som inte omfattas av ovanstående koder. |
| --- | --- |

—

Kod 953 avser bidrag och subventioner för landsbygdsutveckling som inte omfattas av ovanstående koder.

| — | Kod 955 avser ytterligare stöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

—

Kod 955 avser ytterligare stöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003.

| — | Kod 956 avser direkta betalningar för särskilda typer av jordbruk som är viktiga för skydd och förbättring av miljön eller för att främja jordbruksprodukters kvalitet och marknadsföring enligt artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

—

Kod 956 avser direkta betalningar för särskilda typer av jordbruk som är viktiga för skydd och förbättring av miljön eller för att främja jordbruksprodukters kvalitet och marknadsföring enligt artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003.

| — | Kod 998 omfattar utbetalningar vid katastrofer, kompensation från offentliga myndigheter för produktionsförluster eller förlust av produktionsmedel. (För kompensation genom privat försäkring används rubrik 181 i tabell K.) |
| --- | --- |

—

Kod 998 omfattar utbetalningar vid katastrofer, kompensation från offentliga myndigheter för produktionsförluster eller förlust av produktionsmedel. (För kompensation genom privat försäkring används rubrik 181 i tabell K.)

| — | Kod 999 omfattar bidrag och subventioner av exceptionellt slag (t.ex. agromonetära åtgärder). Med hänsyn till deras exceptionella natur registreras dessa betalningar enligt kontantmetoden. |
| --- | --- |

—

Kod 999 omfattar bidrag och subventioner av exceptionellt slag (t.ex. agromonetära åtgärder). Med hänsyn till deras exceptionella natur registreras dessa betalningar enligt kontantmetoden.

| — | Koderna 1052 och 2052 avser kompensation för att lägga ned mjölkproduktionen. Årliga betalningar ska föras in under rubrik 1052 och engångsbelopp under 2052. |
| --- | --- |

—

Koderna 1052 och 2052 avser kompensation för att lägga ned mjölkproduktionen. Årliga betalningar ska föras in under rubrik 1052 och engångsbelopp under 2052.

| — | Kod 950 ska användas för allmänna subventioner som inte kan hänföras till en verksamhet eller inte kan registreras under någon av koderna ovan. |
| --- | --- |

—

Kod 950 ska användas för allmänna subventioner som inte kan hänföras till en verksamhet eller inte kan registreras under någon av koderna ovan.

114.   Bidrag och subventioner för kostnader

Bidrag och subventioner för kostnader (koder: 59–82, 84, 85, 87 och 89).

115.   Varav: specifikation av totalsumman under rubrik 114 efter kostnadskategori (koder: 59–82, 84, 85, 87 och 89).

116.   Bidrag och subventioner för inköp av djur

Bidrag och subventioner för inköp av djur (koder: 51, 52 samt 54–58).

117.   Varav: specifikation av totalsumman under rubrik 116 efter djurkategori (koder: 51, 52 samt 54–58).

118.   Summa bidrag och subventioner

Totalsumman för rubrikerna 112, 114 och 116.

119.   Skillnad från tidigare räkenskapsår

K.   PRODUKTION (utom djur)

En del av produktrubrikerna är indelade i undernummer. I sådana fall ska informationen i kolumnerna 4–10 anges under både undernummer och huvudrubrik. I detta fall ska totalsumman av undernumren föras in under huvudrubriken.

Särskilda uppgifter ska lämnas för grödor som odlas på mark som tagits ur produktion i enlighet med förordning (EG) nr 1782/2003. Särskilda uppgifter ska lämnas också om samma gröda odlas både med och utan konstbevattning.

Uppgifter om grödor på rot ska lämnas under relevant rubrik, med undantag för areal, som inte ska anges. Detsamma gäller för grödor från mark som arrenderas på mindre än ett år på tillfällig basis.

A.   VEGETABILIEPRODUKTER

Spannmål

Spannmål för ensilage ingår inte bland de produkter som förtecknas nedan under rubrikerna 120–128. Sådana spannmål ska anges under rubrikerna 326 ”Fodermajs” och 327 ”Övrig spannmål för ensilage”. Hirs, triticale, bovete och sorgum ingår, med undantag för fodersorgum, under rubrik 128 ”Övrig spannmål”. Fodersorgum ska anges under rubrik 145 ”Övriga foderväxter”.

Utsäde ingår under rubrikerna 120–128.

120.   Vanligt vete och spält

121.   Durumvete

122.   Råg (även blandsäd av vete och råg)

123.   Korn

124.   Havre

125.   Blandsäd

126.   Majs till mogen skörd (även fuktig)

127.   Ris

128.   Övrig spannmål

Övriga jordbruksgrödor

129.   Proteingrödor

Alla proteingrödor som odlas för produktion av utsäde, även utsäde och blandningar av trindsäd och spannmål. Här ingår inte: Baljväxter som skördas gröna (t.ex. lucern), vilka ska anges under rubrik 145 ”Övriga foderväxter”, proteinhaltiga oljeväxter (t.ex. soja) som ska anges under rubrik 132 ”Örtartade oljeväxter” och baljväxter som odlas som grönsaker, vilka ska anges under rubrik 136, 137 eller 138.

Undernummer till rubrik 129 (Proteingrödor)

| 360. | Ärter, bondbönor, åkerbönor och lupiner |
| --- | --- |

360.

Ärter, bondbönor, åkerbönor och lupiner

| 361. | Linser, kikärter och vicker |
| --- | --- |

361.

Linser, kikärter och vicker

| 330. | Övriga proteingrödor |
| --- | --- |

330.

Övriga proteingrödor

130.   Potatis (även färskpotatis och utsädespotatis)

Undernummer till rubrik 130 (Potatis)

Uppgifter ska lämnas om de finns tillgängliga i företagets räkenskaper.

| 362. | Potatis för framställning av stärkelse |
| --- | --- |

362.

Potatis för framställning av stärkelse

| 363. | Övrig potatis |
| --- | --- |

363.

Övrig potatis

131.   Sockerbetor (med undantag för utsäde)

132.   Örtartade oljeväxter (även utsäde)

Undernummer till rubrik 132 (Örtartade oljeväxter):

| 331. | Raps och rybs |
| --- | --- |

331.

Raps och rybs

| 332. | Solrosor |
| --- | --- |

332.

Solrosor

| 333. | Soja |
| --- | --- |

333.

Soja

| 364. | Lin utom spånadslin (om informationen är tillgänglig i företagets redovisning) |
| --- | --- |

364.

Lin utom spånadslin (om informationen är tillgänglig i företagets redovisning)

| 334. | Övriga (även lin utom spånadslin, om inte angivits under rubriken 364), ricinus, safflor, sesam, jordnötter, senap, vallmo och övriga oljeväxter |
| --- | --- |

334.

Övriga (även lin utom spånadslin, om inte angivits under rubriken 364), ricinus, safflor, sesam, jordnötter, senap, vallmo och övriga oljeväxter

133.   Humle (med undantag för utsäde)

134.   Tobak (med undantag för utsäde)

Undernummer till rubrik 134 (Tobak)

Undernumren motsvarar de grupper av tobakssorter som har definierats i artikel 171ca i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004 (5). Uppgifter ska lämnas om de finns tillgängliga i företagets räkenskaper.

| 365. | Flue-cured (sorter: Virginia, Virginia Dark med hybrider och Bright) |
| --- | --- |

365.

Flue-cured (sorter: Virginia, Virginia Dark med hybrider och Bright)

| 366. | Light air-cured (sorter: Burley, Badischer Burley med hybrider och Maryland) |
| --- | --- |

366.

Light air-cured (sorter: Burley, Badischer Burley med hybrider och Maryland)

| 367. | Dark air-cured (sorter: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay med hybrider, Dragon Vert med hybrider, Philippin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero med hybrider, Rio Grande med hybrider, Forchheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, hybrider av Geudertheimer, Beneventano, Brasile Selvaggio och liknande sorter, fermenterad Burley och Havanna) |
| --- | --- |

367.

Dark air-cured (sorter: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay med hybrider, Dragon Vert med hybrider, Philippin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero med hybrider, Rio Grande med hybrider, Forchheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, hybrider av Geudertheimer, Beneventano, Brasile Selvaggio och liknande sorter, fermenterad Burley och Havanna)

| 368. | Fire-cured (sorter: Kentucky med hybrider, Moro di Cori och Salento) |
| --- | --- |

368.

Fire-cured (sorter: Kentucky med hybrider, Moro di Cori och Salento)

| 369. | Sun-cured (sorter: Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina och liknande sorter, Myrodata Smyrnis, Trapezous och Phi I, icke-klassisk Kaba Koulak, Tsebelia och Mavra) |
| --- | --- |

369.

Sun-cured (sorter: Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina och liknande sorter, Myrodata Smyrnis, Trapezous och Phi I, icke-klassisk Kaba Koulak, Tsebelia och Mavra)

| 370. | Basmas (sorter: Basmas) |
| --- | --- |

370.

Basmas (sorter: Basmas)

| 371. | Katerini (sorter: Katerini och liknande sorter) |
| --- | --- |

371.

Katerini (sorter: Katerini och liknande sorter)

| 372. | Klassisk Kaba Koulak (sorter: Elassona, Myrodata Agrinion och Zichnomyrodata) |
| --- | --- |

372.

Klassisk Kaba Koulak (sorter: Elassona, Myrodata Agrinion och Zichnomyrodata)

135.   Övriga industrigrödor (med undantag för utsäde)

Omfattar även bomull och sockerrör, spånadslin och hampa.

Undernummer till rubrik 135 (Övriga industrigrödor)

| 345. | Medicinalväxter, kryddväxter, aromatiska växter och kryddor, inklusive te, kaffe och cikoria |
| --- | --- |

345.

Medicinalväxter, kryddväxter, aromatiska växter och kryddor, inklusive te, kaffe och cikoria

| 346. | Sockerrör |
| --- | --- |

346.

Sockerrör

| 347. | Bomull: produktionen under räkenskapsåret (kolumn 5) ska anges i vikt (100 kg) av bomullsfrö, dvs. för orensade fibrer |
| --- | --- |

347.

Bomull: produktionen under räkenskapsåret (kolumn 5) ska anges i vikt (100 kg) av bomullsfrö, dvs. för orensade fibrer

| 373. | Spånadslin (om informationen är tillgänglig i företagets redovisning) |
| --- | --- |

373.

Spånadslin (om informationen är tillgänglig i företagets redovisning)

| 374. | Hampa (om informationen är tillgänglig i företagets redovisning) |
| --- | --- |

374.

Hampa (om informationen är tillgänglig i företagets redovisning)

| 348. | Övriga industrigrödor. Även spånadslin och hampa, om inte angivits under rubrikerna 373 och 374. |
| --- | --- |

348.

Övriga industrigrödor. Även spånadslin och hampa, om inte angivits under rubrikerna 373 och 374.

Grönsaker och icke-fleråriga frukter

136.   Färska grönsaker, meloner och jordgubbar odlade på friland: grödor odlade i växelbruk med jordbruksgrödor – även ananas och sockermajs

137.   Färska grönsaker, meloner, jordgubbar odlade på friland i handelsträdgårdar: grödor som odlas tillsammans med andra trädgårdsgrödor och i kort växtföljd med nästan kontinuerligt bruk av jorden och med flera skördar per år, även ananas och sockermajs

138.   Färska grönsaker, meloner, jordgubbar som odlas övertäckta (inbegripet ananas och sockermajs): grödor som under hela eller större delen av odlingssäsongen odlas övertäckta (växthus, fasta drivbänkar eller plasttunnlar som man kan gå in i). Grödor som odlas i plasttunnlar som man inte kan gå in i, i miniväxthus eller i flyttbara drivbänkar betraktas inte som grödor som odlas övertäckta. I växthus med flera våningar räknas endast basarealen.

Undernummer till rubrikerna 136–138 (Grönsaker och icke-fleråriga frukter)

Produkterna ska anges under dessa undernummer oavsett senare användning (konsumtion som färskvara, torkning, bearbetning, konservering etc.). Uppgifter ska lämnas om de finns tillgängliga i företagets räkenskaper.

| 335. | Huvudkål, blomkål, broccoli etc. |
| --- | --- |

335.

Huvudkål, blomkål, broccoli etc.

| 336. | Bladgrönsaker (purjolök, spenat, sallat etc.) |
| --- | --- |

336.

Bladgrönsaker (purjolök, spenat, sallat etc.)

| 337. | Tomater |
| --- | --- |

337.

Tomater

| 375. | Sockermajs (om uppgifter finns tillgängliga i företagets redovisning) |
| --- | --- |

375.

Sockermajs (om uppgifter finns tillgängliga i företagets redovisning)

| 338. | Grönsaker som odlas för sina frukter eller blommor, med undantag av tomater (squash och sommarpumpa, äggplanta, inläggningsgurka, kronärtskocka, paprika etc.). Även sockermajs, om inte angivits under rubriken 375 |
| --- | --- |

338.

Grönsaker som odlas för sina frukter eller blommor, med undantag av tomater (squash och sommarpumpa, äggplanta, inläggningsgurka, kronärtskocka, paprika etc.). Även sockermajs, om inte angivits under rubriken 375

| 339. | Grönsaker som odlas för sina rötter, lökar eller stamknölar (med undantag av potatis) |
| --- | --- |

339.

Grönsaker som odlas för sina rötter, lökar eller stamknölar (med undantag av potatis)

| 340. | Grönsaker av baljväxter (ärter, bönor etc., med undantag av linser och kikärter) |
| --- | --- |

340.

Grönsaker av baljväxter (ärter, bönor etc., med undantag av linser och kikärter)

| 341. | Frukt från icke-fleråriga växter (jordgubbar, meloner, vattenmeloner, ananas etc.) |
| --- | --- |

341.

Frukt från icke-fleråriga växter (jordgubbar, meloner, vattenmeloner, ananas etc.)

139.   Svamp: den totala arealen med grödor som odlas i följd (basareal × antal hela skördar) ska anges i kvadratmeter. Denna areal ingår inte i den totala arealen (rubrik 183).

Blommor och prydnadsväxter

140.   Blommor och prydnadsväxter odlade på friland (med undantag för plantskolor som ska föras upp under rubrik 157) (basareal).

141.   Blommor och prydnadsväxter som odlas övertäckta (basareal)

Undernummer till rubrikerna 140 och 141 (Blommor och prydnadsväxter)

Uppgifter ska lämnas om de finns tillgängliga i företagets räkenskaper.

| 342. | Blomsterlökar, rotknölar och stamknölar |
| --- | --- |

342.

Blomsterlökar, rotknölar och stamknölar

| 343. | Snittblommor och blomknoppar |
| --- | --- |

343.

Snittblommor och blomknoppar

| 344. | Blommande växter och prydnadsväxter |
| --- | --- |

344.

Blommande växter och prydnadsväxter

Frö

142.   Gräsfrö (fodergräs och vallbaljväxter)

143.   Övriga fröslag (trädgårdsfrö, utsädes- och plantmaterial på åkermark, med undantag av spannmål, trindsäd, potatis, oljeväxter och gräsfrö)

Foderväxter och träda

144.   Foderrotfrukter (foderbetor, kålrötter, fodermorötter och foderrovor, fodersockerbetor, övriga foderrotfrukter) (med undantag av utsäde)

145.   Övriga foderväxter

Alla ettåriga eller fleråriga grönfodergrödor som odlas i växelbruk på samma skifte under högst fem år, med undantag av vallgräs.

Undernummer till rubrik 145 (Övriga foderväxter)

| 326. | Fodermajs |
| --- | --- |

326.

Fodermajs

| 327. | Övrig spannmål för ensilage |
| --- | --- |

327.

Övrig spannmål för ensilage

| 328. | Övriga foderväxter |
| --- | --- |

328.

Övriga foderväxter

146.   Mark i träda: mark som inte skördats under räkenskapsåret. Arealuttag, i enlighet med förordning (EG) nr 1782/2003 ska också anges. Innefattar även arealuttag med täckgrödor. Uttagen areal, där man odlar tillåtna grödor som inte är avsedda för livsmedelsproduktion, i enlighet med förordning (EG) nr 1782/2003, ska anges under rubrikerna för motsvarande grödor med ”typ av gröda” kod 8 eller 9.

147.   Växtföljdsvall: vallgräs på åkermark som används till grönfodergrödor i högst fem år, även arealer som används i högst ett år. Inkomst från försäljning av hö eller annat vallfoder från denna areal ska anges under denna rubrik.

148.   Övriga jordbruksgrödor som inte omfattas av rubrikerna 120–147 eller dess undernummer.

149.   Mark som är klar för sådd och som utarrenderas till annan person, även mark som ställs till arbetstagares förfogande som en naturaförmån.

150.   Permanent betes- och ängsmark: utnyttjad jordbruksareal som inte ingår i växelbruk utan utnyttjas varaktigt (under mer än fem år) för odling av grönfodergrödor, sådda eller vilda, och i allmänhet gödslas och brukas. Inkomst från försäljning av hö eller annat vallfoder från denna areal ska anges under denna rubrik.

151.   Sämre naturlig betesmark: mager betesmark inklusive buskbeväxt mark som i allmänhet varken gödslas eller odlas.

314.   Vall- och ängsmark som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag.

Mark för flerårig odling

152.   Fruktträdgårdar och bärodlingar.

Inbegriper även tropiska och subtropiska frukter, även bananer, dock inte fleråriga övertäckta odlingar som ska föras upp under rubrik 156.

Undernummer till 152 (Fruktträdgårdar och bärodlingar)

Produkterna ska anges under dessa undernummer oavsett senare användning (konsumtion som färskvara, torkning, bearbetning, konservering etc.).

| 349. | Kärnfrukt: äpplen, päron etc., med undantag av russin (undernummer 291) och bordsdruvor (undernummer 285) |
| --- | --- |

349.

Kärnfrukt: äpplen, päron etc., med undantag av russin (undernummer 291) och bordsdruvor (undernummer 285)

| 350. | Stenfrukt: plommon, persikor, aprikoser, körsbär etc., med undantag av bordsoliver (undernummer 281) |
| --- | --- |

350.

Stenfrukt: plommon, persikor, aprikoser, körsbär etc., med undantag av bordsoliver (undernummer 281)

| 351. | Nötter: valnötter, hasselnötter, mandel, kastanjer etc. |
| --- | --- |

351.

Nötter: valnötter, hasselnötter, mandel, kastanjer etc.

| 352. | Små frukter och bär: röda och vita vinbär, hallon, fikon etc. (med undantag av jordgubbar, meloner och ananas: rubrikerna 136–138) |
| --- | --- |

352.

Små frukter och bär: röda och vita vinbär, hallon, fikon etc. (med undantag av jordgubbar, meloner och ananas: rubrikerna 136–138)

| 353. | Tropisk och subtropisk frukt: bananer, avokado, mango, papaya etc. |
| --- | --- |

353.

Tropisk och subtropisk frukt: bananer, avokado, mango, papaya etc.

153.   Citrusfruktodlingar

Undernummer till rubrik 153 (Citrusfruktodlingar)

| 354. | Apelsiner |
| --- | --- |

354.

Apelsiner

| 355. | Tangeriner, mandariner, klementiner o.dyl. små frukter |
| --- | --- |

355.

Tangeriner, mandariner, klementiner o.dyl. små frukter

| 356. | Citroner |
| --- | --- |

356.

Citroner

| 357. | Annan citrusfrukt |
| --- | --- |

357.

Annan citrusfrukt

154.   Olivodlingar

Undernummer till rubrik 154 (Olivodlingar)

| 281. | Bordsoliver |
| --- | --- |

281.

Bordsoliver

| 282. | Oliver avsedda för framställning av olja (säljs som frukt) |
| --- | --- |

282.

Oliver avsedda för framställning av olja (säljs som frukt)

| 283. | Olivolja |
| --- | --- |

283.

Olivolja

| 284. | Biprodukter från olivodling |
| --- | --- |

284.

Biprodukter från olivodling

155.   Vinodlingar

Undernummer till rubrik 155 (Vinodlingar)

| 285. | Bordsdruvor |
| --- | --- |

285.

Bordsdruvor

| 286. | Druvor avsedda för kvalitetsvin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) |
| --- | --- |

286.

Druvor avsedda för kvalitetsvin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB)

| 292. | Druvor avsedda för kvalitetsvin med skyddad geografisk beteckning (SGB) |
| --- | --- |

292.

Druvor avsedda för kvalitetsvin med skyddad geografisk beteckning (SGB)

| 293. | Druvor avsedda för andra viner |
| --- | --- |

293.

Druvor avsedda för andra viner

| 288. | Diverse produkter från vinodling: druvmust, druvjuice, konjak, vinäger och annat som framställs i jordbruksföretaget |
| --- | --- |

288.

Diverse produkter från vinodling: druvmust, druvjuice, konjak, vinäger och annat som framställs i jordbruksföretaget

| 289. | Kvalitetsvin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) |
| --- | --- |

289.

Kvalitetsvin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB)

| 294. | Kvalitetsvin med skyddad geografisk beteckning (SGB) |
| --- | --- |

294.

Kvalitetsvin med skyddad geografisk beteckning (SGB)

| 295. | Andra viner |
| --- | --- |

295.

Andra viner

| 291. | Russin |
| --- | --- |

291.

Russin

| 304. | Biprodukter från vinodling (pressrester o.dyl.) |
| --- | --- |

304.

Biprodukter från vinodling (pressrester o.dyl.)

156.   Fleråriga övertäckta odlingar

157.   Plantskolor: även vinstocksplantskolor, med undantag av skogsplantsodlingar som drivs för att täcka företagets egna behov

158.   Övriga fleråriga odlingar (salix, säv, bambu m.m.)

159.   Tillväxten i nyplanteringar värderad på grundval av kostnaderna för använda produktionsmedel (avser endast odlingar som ännu inte uppnått full produktion). Den här summan anges också i investeringarna (kolumn 4) under rubriken 96 ”fleråriga odlingar” (tabell G)

Övriga vegetabilieprodukter

160.   Produkter som framställs från grödor från företaget som inte upptas särskilt, inbegripet alkohol av andra produkter än vindruvor, cider, päroncider, eller annat

161.   Biprodukter från växtodling (med undantag för biprodukter från vinodling och olivodling)

Undernummer till rubrik 161 (Biprodukter från växtodling)

Specifikationer ska anges om de är tillgängliga i redovisningen.

| 299. | Halm |
| --- | --- |

299.

Halm

| 300. | Betblast |
| --- | --- |

300.

Betblast

| 301. | Övriga biprodukter |
| --- | --- |

301.

Övriga biprodukter

B.   ANIMALIEPRODUKTER

162.   Komjölk

163.   Produkter av komjölk

164.   Fårmjölk

165.   Getmjölk

166.   Ull

167.   Produkter av fårmjölk

168.   Produkter av getmjölk

169.   Hönsägg (även kläckägg)

170.   Övriga animalieprodukter (gödselförsäljning, betäckningar, andra ägg än hönsägg etc.)

313.   Honung och produkter från biodling: honung, honungsmjöd och andra produkter och biprodukter från biodling, angivet i hkg (= 100 kg) i honungsekvivalenter

171.   Kontraktsuppfödning

Intäkter från kontraktsuppfödning, huvudsakligen betalning för utförda tjänster från jordbrukarens sida utan att denne påtar sig de ekonomiska risker som normalt är förbundna med uppfödning eller gödning av dessa djur.

Undernummer till rubrik 171 (Kontraktsuppfödning)

Uppgifter ska lämnas om de finns tillgängliga i företagets räkenskaper.

| 307. | Nötkreatur på kontrakt |
| --- | --- |

307.

Nötkreatur på kontrakt

| 308. | Får och/eller getter på kontrakt |
| --- | --- |

308.

Får och/eller getter på kontrakt

| 309. | Svin på kontrakt |
| --- | --- |

309.

Svin på kontrakt

| 310. | Fjäderfä på kontrakt |
| --- | --- |

310.

Fjäderfä på kontrakt

| 311. | Övriga djur på kontrakt |
| --- | --- |

311.

Övriga djur på kontrakt

C.   SKOGSBRUK

173.   Skogsmark

Skogsbeklädd mark, inklusive skogsplantskolor belägna i skogsmark liksom poppelodlingar. Enstaka träd, skogssnår eller alléer räknas inte som skogsmark utan ska inräknas i omgivande mark. Skogsmark är sådan mark som sköts av företagaren, som underhålls av arbetskraft från jordbruksföretaget och med utrustning från jordbruksföretaget samt vars produkter används inom jordbruksföretaget.

174.   Försäljning av avverkat timmer: värdet av försäljningen av timmer inklusive egen förbrukning under räkenskapsåret

175.   Försäljning av timmer på rot: värdet av försäljningen av timmer på rot under räkenskapsåret

176.   Övriga skogsprodukter: värdet av försäljningen av andra skogsprodukter än timmer (kork, tallkåda m.m.)

D.   ÖVRIGA PRODUKTER

172.   Intäkter från tillfällig uthyrning av grovfoderareal och hysande av djur för betesgång

177.   Kontraktsarbete för tredje man, inklusive uthyrning av utrustning

178.   Räntor på disponibla medel på företagarens bankkonto som behövs för företagets drift. Denna post fylls inte i om rörelsekapitalet bestäms godtyckligt (se även anvisningarna angående rörelsekapital under rubrik 102) Turistverksamhet:

179.   Inkomster från turistverksamhet där turistverksamhet sammanfaller med företagets jordbruksverksamhet i sådan utsträckning att det i praktiken är svårt att skilja dem åt. Inkomsterna omfattar ersättning som mottas från turister (campingplatser, stuguthyrning, ridning, jakt, fiske m.m.). Berörda kostnader och arbetskraft kan inte skiljas åt och förs därför samtliga in under de motsvarande rubrikerna.

180.   Korrigering av intäkter som hänför sig till föregående räkenskapsår: belopp som mottagits under räkenskapsåret och som hänför sig till tidigare år men inte redovisades bland fordringarna för dessa räkenskapsår. Bidrag, subventioner och direkt stöd för produkter, djur, arealer, kostnader och katastrofer ska för det aktuella räkenskapsåret anges under rubrikerna 112–118, och för tidigare räkenskapsår under löpnummer 483

181.   Övriga produkter och intäkter som inte anges ovan: hyresvärdet av bostäder för anställda som ingår i naturaförmåner (värderat på grundval av relevanta kostnader) produktion av anläggningstillgångar (beräknat värde av alla kostnader för produktion av de anläggningstillgångar som omfattas av företagets löpande kostnader: se ”Allmänna definitioner och anvisningar” punkt b, kompensation som mottagits men inte kan hänföras till någon särskild produkt eller dras av från kostnaderna etc.

182.   Övriga områden och produktion från dessa

Rubrik 182 omfattar alla övriga områden, t.ex. köksträdgård, mark med byggnader, vägar, inhägnader för djur, dammar etc.

183.   Totalt: summan av rubrikerna 120–182 och 313–314.

Summan omfattar dock inte arealer som används till grödor som odlas i följd eller till svamp. Summan av arealer omfattar således företagets totala areal.

KOLUMNER I TABELL K

Produkt (kolumn 1)

Produkterna ska anges i samma ordning som numren ovan.

Typ av gröda (kolumn 2)

Man skiljer mellan följande typer av grödor och deras respektive koder:

| Kod 0 | : | Denna kod ska användas för animalieprodukter, bearbetade produkter, produkter i lager och biprodukter. |
| --- | --- | --- |

Kod 0

:

Denna kod ska användas för animalieprodukter, bearbetade produkter, produkter i lager och biprodukter.

| A. | Frilansgrödor bl.a. färska grönsaker, meloner och jordgubbar odlade på friland i växelbruk med jordbruksgrödor. Grödor på areal som tagits ur produktion enligt förordning (EG) nr 1782/2003 ska undantas.







  Kod 1 | : | Icke-bevattnade huvudgrödor
  Huvudgrödor omfattar






  — | en enda gröda, dvs. grödor som odlas som enda gröda på en särskild areal under räkenskapsåret, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Frilansgrödor bl.a. färska grönsaker, meloner och jordgubbar odlade på friland i växelbruk med jordbruksgrödor. Grödor på areal som tagits ur produktion enligt förordning (EG) nr 1782/2003 ska undantas.

Kod 1

:

Icke-bevattnade huvudgrödor

Huvudgrödor omfattar

—

en enda gröda, dvs. grödor som odlas som enda gröda på en särskild areal under räkenskapsåret,

| — | blandade grödor: grödor som sås, odlas och skördas tillsammans och där slutprodukten är en blandning, |
| --- | --- |

—

blandade grödor: grödor som sås, odlas och skördas tillsammans och där slutprodukten är en blandning,

| — | den gröda som har den längsta vegetationsperioden av de grödor som odlas i följd på en bestämd jordareal under räkenskapsåret. |
| --- | --- |

—

den gröda som har den längsta vegetationsperioden av de grödor som odlas i följd på en bestämd jordareal under räkenskapsåret.

Kod 2

:

Icke-bevattnade kombinationsgrödor

Grödor som under en tid odlas tillsammans på samma jordareal och skördas under räkenskapsåret, och vars skördar normalt kan skiljas från varandra. Den totala jordarealen uppdelas på dessa grödor i proportion till den areal som faktiskt upptas av varje gröda.

Kod 3

:

Icke-bevattnade fånggrödor

Grödor som odlas i följd på en bestämd jordareal under räkenskapsåret och som inte anses som huvudgrödor.

Kod 6

:

Bevattnade huvudgrödor eller kombinationsgrödor

Kod 7

:

Bevattnade fånggrödor

En gröda anses vara en konstbevattnad gröda om vatten normalt tillförs på konstgjord väg.

De två sistnämnda typerna av grödor ska anges om uppgifter är tillgängliga i redovisningen.

| B. | Grönsaks- och blomsterodling på friland i handelsträdgårdar








  Kod 4 | : | Färska grönsaker, meloner och jordgubbar odlade på friland i handelsträdgårdar (se rubrik 137) samt blommor och prydnadsväxter odlade på friland (se rubrik 140). |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Grönsaks- och blomsterodling på friland i handelsträdgårdar

Kod 4

:

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar odlade på friland i handelsträdgårdar (se rubrik 137) samt blommor och prydnadsväxter odlade på friland (se rubrik 140).

| C. | Övertäckta grödor








  Kod 5 | : | Färska grönsaker, meloner och jordgubbar som odlas övertäckta (se rubrik 138), blommor och prydnadsväxter (ettåriga eller fleråriga) som odlas övertäckta (se rubrik 141), fleråriga övertäckta odlingar (se rubrik 156). Om nödvändigt, även rubrikerna 143, 285 och 157 |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Övertäckta grödor

Kod 5

:

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar som odlas övertäckta (se rubrik 138), blommor och prydnadsväxter (ettåriga eller fleråriga) som odlas övertäckta (se rubrik 141), fleråriga övertäckta odlingar (se rubrik 156). Om nödvändigt, även rubrikerna 143, 285 och 157

| D. | Grödor på areal som tagits ur produktion enligt förordning (EG) nr 1782/2003








  Kod 8 | : | Icke-bevattnade grödor på uttagen areal |
| --- | --- | --- | --- |
| Kod 9 | : | Bevattnade grödor på uttagen areal |

D.

Grödor på areal som tagits ur produktion enligt förordning (EG) nr 1782/2003

Kod 8

:

Icke-bevattnade grödor på uttagen areal

Kod 9

:

Bevattnade grödor på uttagen areal

| E. | Energigrödor








  Kod 10 | : | Energigrödor enligt artikel 88 i förordning (EG) nr 1782/2003, oavsett av huruvida de erhåller stöd som energigröda eller inte, och med undantag av ”grödor som inte är avsedda för livsmedelsproduktion på uttagen areal”. |
| --- | --- | --- | --- |

E.

Energigrödor

Kod 10

:

Energigrödor enligt artikel 88 i förordning (EG) nr 1782/2003, oavsett av huruvida de erhåller stöd som energigröda eller inte, och med undantag av ”grödor som inte är avsedda för livsmedelsproduktion på uttagen areal”.

Uppgift saknas (kolumn 3)

| Kod 0 | : | Kod 0 ska anges när inga uppgifter saknas. |
| --- | --- | --- |
| Kod 1 | : | Kod 1 ska anges, när den areal som används för en gröda inte uppges (se kolumn 4), t.ex. när det gäller försäljning av produkter av handelsgrödor som är inköpta på rot eller som kommer från mark som arrenderats tillfälligt för en kortare period än ett år, och när det gäller produktion som består av bearbetning av inköpta animalie- eller vegetabilieprodukter. |
| Kod 2 | : | Kod 2 ska anges för grödor på kontrakt om den faktiska produktionskvantiteten inte kan anges (kolumn 5) på grund av försäljningsvillkoren. |
| Kod 3 | : | Kod 3 ska anges för grödor som inte odlas på kontrakt om den faktiska produktionskvantiteten inte kan anges på grund av försäljningsvillkoren. |
| Kod 4 | : | Kod 4 ska anges om uppgift om areal och faktisk produktion saknas. |
| Kod 8 | : | Kod 8 ska anges för produktkod 146 om areal tagits ur produktion i enlighet med förordning (EG) nr 1782/2003 och inte odlas (inbegripet eventuell täckgröda) |

Kod 0

:

Kod 0 ska anges när inga uppgifter saknas.

Kod 1

:

Kod 1 ska anges, när den areal som används för en gröda inte uppges (se kolumn 4), t.ex. när det gäller försäljning av produkter av handelsgrödor som är inköpta på rot eller som kommer från mark som arrenderats tillfälligt för en kortare period än ett år, och när det gäller produktion som består av bearbetning av inköpta animalie- eller vegetabilieprodukter.

Kod 2

:

Kod 2 ska anges för grödor på kontrakt om den faktiska produktionskvantiteten inte kan anges (kolumn 5) på grund av försäljningsvillkoren.

Kod 3

:

Kod 3 ska anges för grödor som inte odlas på kontrakt om den faktiska produktionskvantiteten inte kan anges på grund av försäljningsvillkoren.

Kod 4

:

Kod 4 ska anges om uppgift om areal och faktisk produktion saknas.

Kod 8

:

Kod 8 ska anges för produktkod 146 om areal tagits ur produktion i enlighet med förordning (EG) nr 1782/2003 och inte odlas (inbegripet eventuell täckgröda)

Areal (kolumn 4)

Arealen ska anges i ar (100 ar = 1 ha) med undantag för mark som används till svampodling (rubrik 139), som anges i kvadratmeter. Den senare arealen ingår inte i den totala arealen (se rubrik 183).

Den areal som används till varje gröda ska anges i denna kolumn utom när det gäller biprodukter (rubrikerna 161, 284, 299–301 och 304) och några bearbetade produkter (rubrikerna 160 och 288). De produkter som erhålls vid bearbetning av köpta grödor och produkter från handelsgrödor, köpta på rot, eller som härrör från arealer tillfälligt arrenderade för högst ett år, ska anges utan att arealen uppges. Kod 1 ska anges i kolumn 3 (uppgift saknas).

När det gäller undernumren till färska grönsaker, meloner och jordgubbar (335–341) samt blommor och prydnadsväxter (rubrikerna 342–344), som odlas i handelsträdgårdar på friland eller övertäckta, ska den areal som faktiskt används för odlingen (odlingsarealen) anges. Exempel: om först rädisor och sedan purjolök odlas på en areal på 1 ha i en handelsträdgård på friland ska basarealen anges som 1 ha under rubrik 137, och den odlade arealen blir två gånger 1 ha, vilken ska anges under rubrikerna 339 respektive 336. Om dessa uppgifter inte är tillgängliga i företagets redovisning ska kod 1 anges i kolumn 3 (uppgift saknas).

Produktion under räkenskapsåret (kolumn 5)

Mängden av animalie- och vegetabilieprodukter som producerats under räkenskapsåret (med undantag av svinn). De kvantiteter som anges ska gälla företagets huvudprodukter (biprodukter räknas inte).

Kvantiteterna ska anges i hkg (100 kg), med undantag av ägg (rubrik 169), som ska anges i tusental, och vin och därmed relaterade produkter (rubrikerna 286–289 och 292–295), som ska anges i hektoliter. Kvantiteten för huvudrubrik 155 (Vinodlingar) ska anges i hkg, även om den avser vinprodukter.

För mjölk ska kvantiteten flytande mjölk anges, oberoende av i vilken form den säljs, förbrukas i företaget eller används som naturaförmån eller för eget bruk (grädde, smör, ost, m.m.). Mjölk som används för kalvar ska inte ingå i produktionen.

När det på grund av försäljningsvillkoren inte är möjligt att fastställa den faktiska produktionen i hkg (se försäljning av grödor på rot och grödor på kontrakt) ska kod 2 anges i kolumn 3 (uppgift saknas) för grödor på kontrakt och kod 3 i övriga fall.

Värde vid räkenskapsårets början (kolumn 6)

Värdet av de produkter som finns i lager (magasin) vid räkenskapsårets början, med undantag för djurbesättning. Produkterna ska värderas till priset ”fritt gård” som gäller på värderingsdagen.

Försäljning (kolumn 7)

Det totala försäljningsbeloppet (vare sig betalning har mottagits under räkenskapsåret eller ej) från försäljning av produkter som fanns i lager vid räkenskapsårets början eller som skördats under året.

I det totala försäljningsbeloppet inräknas värdet av produkter som återförts till företaget (skummjölk, massa, m.m.). Det senare värdet upptas även under kostnader för jordbruket.

All kompensationsbetalning (t.ex. ersättning för hagelskador från försäkringsbolag) under räkenskapsåret ska inräknas i det totala försäljningsbeloppet för de berörda produkterna, närhelst det kan fastställas att ersättningen gäller produktionen av dessa produkter. I annat fall upptas kompensationsbetalningen under rubrik 181 ”Övriga produkter och intäkter”.

Bidrag och subventioner som erhållits för produkter under räkenskapsåret inräknas inte i den totala försäljningen, utan anges under rubrik 112 (se anvisningarna till denna rubrik). Eventuella kostnader för marknadsföring ska, om de är kända, inte avräknas från det totala försäljningsbeloppet utan anges under rubrik 71 ”Övriga särskilda kostnader för djurbesättning” eller rubrik 76 ”Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion”.

Egen förbrukning och naturaförmåner (kolumn 8)

Produkter som förbrukas av företagarens eget hushåll (inberäknat produkter från företaget som används i tillagning av måltider för semesterbesökare) eller som används som naturaförmåner för betalning av varor och tjänster (inberäknat ersättning in natura). De aktuella produkterna ska värderas till priset ”fritt gård”.

Värde vid årets slut (kolumn 9)

Värdet av de produkter som finns på företaget (i lager) vid räkenskapsårets slut, med undantag för djurbesättning. Produkterna ska värderas till priset ”fritt gård” som gäller på värderingsdagen.

Egen förbrukning (kolumn 10)

Värdet ”fritt gård” av företagets produkter som antingen finns som produktionsmedel vid räkenskapsårets början eller som framställs under året, och används i företaget under räkenskapsåret. Hit hör följande:

| — | Djurfoder:
  Värdet ”fritt gård” av företagets säljbara produkter (produkter som normalt är säljbara) som under året använts till djurfoder. Den del av företagets halmproduktion som används i djurhållningen (som foder och ströhalm) ska endast värderas när det finns förutsättningar för försäljning av denna produkt i området under året i fråga. Mjölk som används till kalvar inräknas inte i denna rubrik.
  De berörda produkterna ska värderas till priset ”fritt gård”. |
| --- | --- |

—

Djurfoder:

Värdet ”fritt gård” av företagets säljbara produkter (produkter som normalt är säljbara) som under året använts till djurfoder. Den del av företagets halmproduktion som används i djurhållningen (som foder och ströhalm) ska endast värderas när det finns förutsättningar för försäljning av denna produkt i området under året i fråga. Mjölk som används till kalvar inräknas inte i denna rubrik.

De berörda produkterna ska värderas till priset ”fritt gård”.

| — | Utsäde:
  Värdet ”fritt gård” av säljbara produkter som använts som utsäde under räkenskapsåret. |
| --- | --- |

—

Utsäde:

Värdet ”fritt gård” av säljbara produkter som använts som utsäde under räkenskapsåret.

L.   KVOTER OCH ANDRA RÄTTIGHETER

Kvantiteten för de tilldelade kvoterna vid räkenskapsårets slut ska alltid anges i kolumn 9.

Kvoter som ursprungligen erhölls gratis ska anges till aktuellt marknadsvärde, om de kan marknadsföras separat från mark. Kvoter som inte kan handlas separat från den tillhörande marken ska registreras endast i tabell G.

Vissa uppgifter anges samtidigt, individuellt eller som delar av aggregerade uppgifter, under andra rubriker i tabellerna F, G och/eller K.

Följande rubriker ska användas:

| 401. | Mjölk |
| --- | --- |

401.

Mjölk

| 402. | Am- och dikobidrag |
| --- | --- |

402.

Am- och dikobidrag

| 404. | Tackbidraget och getbidraget |
| --- | --- |

404.

Tackbidraget och getbidraget

| 421. | Sockerbetor |
| --- | --- |

421.

Sockerbetor

| 422. | Tobak |
| --- | --- |

422.

Tobak

| 423. | Stärkelsepotatis |
| --- | --- |

423.

Stärkelsepotatis

| 441. | Ammoniak |
| --- | --- |

441.

Ammoniak

| 442. | Organiskt gödsel |
| --- | --- |

442.

Organiskt gödsel

| 470. | Stödrättighet inom ramen för systemet för samlat gårdsstöd (frivilligt) |
| --- | --- |

470.

Stödrättighet inom ramen för systemet för samlat gårdsstöd (frivilligt)

| 499. | Övrigt |
| --- | --- |

499.

Övrigt

KOLUMNER I TABELL L

Kvoter eller andra rättigheter (kolumn 1)

Rubrik för kvot eller annan rättighet

Uppgiftstypen (kolumn 2)

| Kod 1 | : | Uppgifter rörande tillgångar: inköp och försäljning |
| --- | --- | --- |
| Kod 2 | : | Uppgifter rörande inkomst: leasing eller uthyrning av kvoter |

Kod 1

:

Uppgifter rörande tillgångar: inköp och försäljning

Kod 2

:

Uppgifter rörande inkomst: leasing eller uthyrning av kvoter

(kolumn 3): ledig

Betalningar (kolumn 4)

| | För kod 1 i kolumn 2:
  Belopp som betalts vid inköp av kvoter eller andra rättigheter. |
| --- | --- |

För kod 1 i kolumn 2:

Belopp som betalts vid inköp av kvoter eller andra rättigheter.

| | För kod 2 i kolumn 2:
  Belopp som betalts för leasing eller inhyrning av kvoter eller andra rättigheter. Ingår också i Hyror och arrenden under rubrik 85 i tabell F. |
| --- | --- |

För kod 2 i kolumn 2:

Belopp som betalts för leasing eller inhyrning av kvoter eller andra rättigheter. Ingår också i Hyror och arrenden under rubrik 85 i tabell F.

Intäkter (kolumn 5)

| | För kod 1 i kolumn 2:
  Belopp som erhållits vid försäljning av kvoter eller andra rättigheter. |
| --- | --- |

För kod 1 i kolumn 2:

Belopp som erhållits vid försäljning av kvoter eller andra rättigheter.

| | För kod 2 i kolumn 2:
  Belopp som erhållits för leasing eller uthyrning av kvoter eller andra rättigheter. Ingår också i Övriga produkter och intäkter under rubrik 181 i tabell K. |
| --- | --- |

För kod 2 i kolumn 2:

Belopp som erhållits för leasing eller uthyrning av kvoter eller andra rättigheter. Ingår också i Övriga produkter och intäkter under rubrik 181 i tabell K.

Värde vid räkenskapsårets början (kolumn 6)

| | För kod 1 i kolumn 2:
  Värdet vid räkenskapsårets början av de kvantiteter företagaren förfogar över, vare sig de ursprungligen erhållits gratis eller köpts in, ska tas upp till löpande marknadsvärde, om transaktionerna inte är knutna till mark. |
| --- | --- |

För kod 1 i kolumn 2:

Värdet vid räkenskapsårets början av de kvantiteter företagaren förfogar över, vare sig de ursprungligen erhållits gratis eller köpts in, ska tas upp till löpande marknadsvärde, om transaktionerna inte är knutna till mark.

| | För kod 2 i kolumn 2:
  Ej tillämpligt. |
| --- | --- |

För kod 2 i kolumn 2:

Ej tillämpligt.

Avskrivningar (kolumn 7)

Avskrivning av kvoter och övriga rättigheter kan föras upp i denna kolumn. Avskrivningar av kvoter och andra rättigheter kan anges i denna kolumn, men avskrivningarna ska inte anges i tabell G (position 340).

Värde vid årets slut (kolumn 8)

| | För kod 1 i kolumn 2:
  Värdet vid räkenskapsårets slut av de kvantiteter företagaren förfogar över, vare sig de ursprungligen erhållits gratis eller köpts in, ska tas upp till löpande marknadsvärde, om transaktionerna inte är knutna till mark. |
| --- | --- |

För kod 1 i kolumn 2:

Värdet vid räkenskapsårets slut av de kvantiteter företagaren förfogar över, vare sig de ursprungligen erhållits gratis eller köpts in, ska tas upp till löpande marknadsvärde, om transaktionerna inte är knutna till mark.

| | För kod 2 i kolumn 2:
  Ej tillämpligt. |
| --- | --- |

För kod 2 i kolumn 2:

Ej tillämpligt.

Kvantitet (kolumn 9)

Uppgifterna ska anges i följande enheter:

| — | Rubrikerna 401, 421–441: i deciton |
| --- | --- |

—

Rubrikerna 401, 421–441: i deciton

| — | Rubrik 442: deciton eller antal djur om så föreskrivs i nationell lagstiftning |
| --- | --- |

—

Rubrik 442: deciton eller antal djur om så föreskrivs i nationell lagstiftning

| — | Rubrikerna 402 och 404: antal basenheter eller premier |
| --- | --- |

—

Rubrikerna 402 och 404: antal basenheter eller premier

| — | Rubrik 470: antal rättigheter |
| --- | --- |

—

Rubrik 470: antal rättigheter

| — | Rubrik 499: ingen uppgift |
| --- | --- |

—

Rubrik 499: ingen uppgift

Skatter, extra avgift (kolumn 10)

Anges endast en gång, med kod 2 = kolumn 2.

Rubrik 401: extra avgift för produktionen av mjölk under räkenskapsåret, i annat fall det belopp som betalats.

M.   DIREKTA UTBETALNINGAR enligt förordning (EG) nr 1782/2003 (rubrikerna 600–680 och 700–772) (6)

600.   Arealersättning enligt förordning (EG) nr 1782/2003.

Den totala arealersättningen ska också anges i tabell J med kod 600. Den ska även omfatta arealersättning för uttagen areal och stöd för energigrödor.

Specifikationer till rubrik 600

Under rubrikerna 621–638 ska bevattnade grödor anges endast om de behandlas särskilt i den nationella regionaliseringsplanen. I sådana fall ska arealerna och ersättningarna inte anges under rubrikerna 601–618. Om bevattnade arealer inte behandlas särskilt i den nationella regionaliseringsplanen, ska de anges under rubrikerna 601–618.

601.   Arealersättning för icke-bevattnad mark

Antal basenheter som omfattas av utbetalningar (kolumn 4): totalsumman av rubrikerna 602–618 utom 608, 614 och 618 om samma basenheter också angivits under en annan rubrik i tabell M. Totalt stöd (kolumn 5): Totalsumman av rubrikerna 602–618.

De olika undernumren ska åtminstone fyllas i om medlemsstaten i sin regionaliseringsplan har fastställt en annan ersättningsordning (avseende referensavkastning, stödbelopp per enhet, total stödberättigande areal) för olika stödberättigande grödor.

602.   Arealersättning för spannmål

603.   Arealersättning för oljeväxter

604.   Arealersättning för proteingrödor

605.   Arealersättning för spannmål för ensilage

606.   Arealersättning för majs till mogen skörd

607.   Arealersättning för majs för ensilage

608.   Tillägg till arealersättning för durumvete i traditionella produktionsområden eller särskilt stöd för durumvete enligt förordning (EG) nr 1782/2003.

609.   Arealersättning för övriga jordbruksgrödor

611.   Arealersättning för gräsensilage

612.   Arealersättning för spånadslin

613.   Arealersättning för hampa

614.   Bidrag för proteingrödor (om det inte ingår i 604)

618.   Särskilt kvalitetsbidrag för durumvete (om det inte ingår i 608)

621.   Arealersättning för bevattnad mark

Antal basenheter som omfattas av utbetalningar (kolumn 4): totalsumman av rubrikerna 622–638 utom 628, 634 och 638 om samma basenheter också angivits under en annan rubrik i tabell M. Totalt stöd (kolumn 5): Totalsumman av rubrikerna 622–638.

De olika undernumren ska åtminstone fyllas i om medlemsstaten i sin regionaliseringsplan har fastställt en annan ersättningsordning (avseende referensavkastning, stödbelopp per enhet, total stödberättigande areal) för olika stödberättigande grödor.

622.   Arealersättning för bevattnad spannmål

623.   Arealersättning för bevattnade oljeväxter

624.   Arealersättning för bevattnade proteingrödor

625.   Arealersättning för bevattnad spannmål för ensilage

626.   Arealersättning för bevattnad majs till mogen skörd

627.   Arealersättning för bevattnad majs för ensilage

628.   Tillägg till arealersättning för konstbevattnat durumvete i traditionella produktionsområden eller särskilt stöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003.

629.   Arealersättning för övriga bevattnade jordbruksgrödor

632.   Arealersättning för bevattnad spånadslin

633.   Arealersättning för bevattnad hampa

634.   Stöd till bevattnade proteingrödor (om det inte ingår i 624)

638.   Särskilt kvalitetsbidrag för bevattnat durumvete (om det inte ingår i 628)

650.   Arealersättning för arealuttag

655.   Stöd för energigrödor

670.   Systemet med samlat gårdsstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003

Antal basenheter som omfattas av utbetalningar (kolumn 4): Totalsumman av rubrikerna 671–673. I kolumn 5, Totalt stöd: summan av rubrikerna 671–674.

Det totala stödet inom ramen för systemet med enhetlig arealersättning ska också anges i tabell J med kod 670.

Specifikationer till rubrik 670

| Rubrik | Antal basenheter för utbetalningar | Totalt stöd |
| --- | --- | --- |
| 671 | Betalningar inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd (förutom under rubrikerna 672–674) omfattar även betalningar för gräsmark/permanent betesmark och för arealuttag, om ingen skillnad görs. | Obligatorisk | Obligatorisk |
| 672 | Betalningar inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd för gräsmark/permanent betesmark | Frivillig | Frivillig |
| 673 | Stöd inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd till uttagen areal | Frivillig | Frivillig |
| 674 | Betalningar inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd på basis av särskilda rättigheter | Obligatorisk | Obligatorisk |

Rubrik

Antal basenheter för utbetalningar

Totalt stöd

671

Betalningar inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd (förutom under rubrikerna 672–674) omfattar även betalningar för gräsmark/permanent betesmark och för arealuttag, om ingen skillnad görs.

Obligatorisk

Obligatorisk

672

Betalningar inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd för gräsmark/permanent betesmark

Frivillig

Frivillig

673

Stöd inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd till uttagen areal

Frivillig

Frivillig

674

Betalningar inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd på basis av särskilda rättigheter

Obligatorisk

Obligatorisk

680.   Systemet med enhetlig arealersättning enligt förordning (EG) nr 1782/2003

Det totala stödet inom ramen för systemet med enhetlig arealersättning ska också anges i tabell J med kod 680.

700.   Direkta betalningar för nötkött enligt förordning (EG) nr 1782/2003

De totala direkta utbetalningarna för nötkött ska också anges i tabell J med kod 700.

I följande tabell anges de olika formerna av direkta utbetalningar för nötkött enligt förordning (EG) nr 1782/2003.

| Rubrik | Antal basenheter för utbetalningar | Totalt stöd |
| --- | --- | --- |
| 700 | Totalt stöd
  Utbetalningar för nötkött totalt (totalsumman av rubrikerna 710, 720, 730, 740, 750 och 760) | — | Obligatorisk |
| 710 | Särskilt bidrag
  (totalsumman av rubrikerna 711 och 715) | Obligatorisk | Obligatorisk |
| 711 | Särskilt bidrag för tjurar | Obligatorisk | Obligatorisk |
| 715 | Särskilt bidrag för stutar | Obligatorisk | Obligatorisk |
| 730 | Bidrag för am- och dikor
  (totalsumman av rubrikerna 731 och 735) | — | Obligatorisk |
| 731 | Am- och dikobidrag för am- och dikor och kvigor | Obligatorisk | Obligatorisk |
| 735 | Am- och dikobidrag: nationellt tilläggsbidrag | Obligatorisk | Obligatorisk |
| 740 | Obligatorisk uppgift
  Slaktbidrag (totalsumman av rubrikerna 741 och 742) | — | Obligatorisk |
| 741 | Slaktbidrag: från 1 till 7 månader | Frivillig | Obligatorisk |
| 742 | Slaktbidrag: 8 månader och äldre | Obligatorisk | Obligatorisk |
| 750 | Extensifieringsstöd | Obligatorisk | Obligatorisk |
| 760 | Ytterligare utbetalningar (anslag för medlemsstater) | — | Obligatorisk |

Rubrik

Antal basenheter för utbetalningar

Totalt stöd

700

Totalt stöd

Utbetalningar för nötkött totalt (totalsumman av rubrikerna 710, 720, 730, 740, 750 och 760)

—

Obligatorisk

710

Särskilt bidrag

(totalsumman av rubrikerna 711 och 715)

Obligatorisk

Obligatorisk

711

Särskilt bidrag för tjurar

Obligatorisk

Obligatorisk

715

Särskilt bidrag för stutar

Obligatorisk

Obligatorisk

730

Bidrag för am- och dikor

(totalsumman av rubrikerna 731 och 735)

—

Obligatorisk

731

Am- och dikobidrag för am- och dikor och kvigor

Obligatorisk

Obligatorisk

735

Am- och dikobidrag: nationellt tilläggsbidrag

Obligatorisk

Obligatorisk

740

Obligatorisk uppgift

Slaktbidrag (totalsumman av rubrikerna 741 och 742)

—

Obligatorisk

741

Slaktbidrag: från 1 till 7 månader

Frivillig

Obligatorisk

742

Slaktbidrag: 8 månader och äldre

Obligatorisk

Obligatorisk

750

Extensifieringsstöd

Obligatorisk

Obligatorisk

760

Ytterligare utbetalningar (anslag för medlemsstater)

—

Obligatorisk

770.   Mjölkbidrag, inklusive ytterligare stöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003

| Budg. plan | Antal basenheter för utbetalningar | Totalt stöd |
| --- | --- | --- |
| 770. | Mjölkbidrag och ytterligare betalningar (summan av rubrikerna 771 och 772) | Obligatorisk | Obligatorisk |
| 771. | Mjölkbidrag | Frivillig | Frivillig |
| 772. | Ytterligare betalningar | Frivillig | Frivillig |

Budg. plan

Antal basenheter för utbetalningar

Totalt stöd

770.

Mjölkbidrag och ytterligare betalningar (summan av rubrikerna 771 och 772)

Obligatorisk

Obligatorisk

771.

Mjölkbidrag

Frivillig

Frivillig

772.

Ytterligare betalningar

Frivillig

Frivillig

KOLUMNER I TABELL M

Produkt eller produktkombination (kolumn 1)

(Kolumnerna 2 och 3): ledig

Antal basenheter som omfattas av utbetalningar (kolumn 4).

För rubrikerna 600–655 och 680 ska den areal anges i ar för vilken stödet betalas ut till producenten. För rubrikerna 710–750 ska det antal djur anges för vilket betalningar erhålles. För rubrikerna 670–673 ska antalet aktiverade rättigheter anges i ar. För rubrik 674 ska antalet särskilda rättigheter anges. För rubrikerna 770–772 ska summan för den individuella referenskvantiteten (i deciton) anges.

Totalt stöd (kolumn 5)

Det totala stöd som mottagits eller till vilket berättigande fastställts under räkenskapsåret.

Referensbelopp (kolumn 6)

För rubrikerna 602–613, 622–633 och 650 ska man ange den referensavkastning för grödan (i kilogram per hektar) som använts för att beräkna de bidrag som kommer att erhållas. Om dessa uppgifter inte är tillgängliga i företagets redovisning, kan de föras in av sambandsorganet på grundval av regionala uppgifter och företagets geografiska läge.

(Kolumnerna 7–10): ledig

N.   UPPGIFTER OM INKÖP OCH FÖRSÄLJNING AV DJUR

Djurkategorier ska anges med koderna 22–50 motsvarande rubrikerna för samma djurkategorier i tabell D.

Delsummorna för inköp och försäljning per djurart (hästar, nötkreatur, får, getter, svin, fjäderfä, övriga djur) ska anges i tabell E.

KOLUMNER I TABELL N

Djurkategori (kolumn 1)

Motsvarande rubrikerna i tabell D.

(Kolumnerna 2 och 3): ledig

Antal inköpta djur (kolumn 4)

Angivet i antal djur.

Inköp av djur (kolumn 5)

De sammanlagda boskapsinköpen under räkenskapsåret (inberäknat kostnader i förbindelse med köpet). Bidrag och subventioner i samband härmed ska inte dras av från summan av dessa inköp, utan specificeras under rubrik 116 (se anvisningarna till denna rubrik).

Antal inköpta djur (kolumn 6)

Angivet i antal djur.

Försäljning av djur (kolumn 7)

Den sammanlagda boskapsförsäljningen under räkenskapsåret. Bidrag och subventioner i samband härmed ska inte tas med i summan av försäljningen, utan specificeras under rubrik 112 (se anvisningarna till denna rubrik). Eventuella kostnader för marknadsföring ska, om de är kända, inte avräknas från det totala försäljningsbeloppet, utan anges under rubrik 71 ”Övriga särskilda kostnader för djurbesättning”.

(Kolumnerna 8–10): ledig

---

(1)  EGT L 205, 13.7.1982, s. 5.

(2)  EGT L 220, 7.8.1985, s. 1.

(3)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

(4)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(5)  EUT L 345, 20.11.2004, s. 1.

(6)  I tillämpliga fall kan dessa koder även användas för kompletterande nationellt direktstöd i Bulgarien, Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Malta, Litauen, Ungern, Polen, Rumänien, Slovakien och Slovenien.

---

BILAGA III

Jämförelsetabell

| Förordning (EEG) nr 2237/77 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | — |
| — | Artikel 2 |
| Artikel 3 | — |
| — | Artikel 3 |
| — | Artikel 4 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| Bilaga III | — |
| — | Bilaga III |

Förordning (EEG) nr 2237/77

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

—

—

Artikel 2

Artikel 3

—

—

Artikel 3

—

Artikel 4

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

—

—

Bilaga III

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 4.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 237/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 237/70

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 mars 2008

om det statliga stöd C 15/07 (ex NN 20/07) som Italien har genomfört i form av skatteincitament för vissa omstrukturerade banker

[delgivet med nr K(2008) 869]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2008/711/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 24 december 2003 antog det italienska parlamentet lag nr 350 av den 24 december 2003 (lag nr 350/2003) (2), som i artikel 2.26 föreskriver en särskild ordning för omjustering av skatt för vissa bankers tillgångar, vilka härrör från eller gäller omstruktureringar i enlighet med lag nr 218 av den 30 juli 1990 (lag nr 218/1990) om privatisering av den statsägda banksektorn i Italien. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 december 2003 antog det italienska parlamentet lag nr 350 av den 24 december 2003 (lag nr 350/2003) (2), som i artikel 2.26 föreskriver en särskild ordning för omjustering av skatt för vissa bankers tillgångar, vilka härrör från eller gäller omstruktureringar i enlighet med lag nr 218 av den 30 juli 1990 (lag nr 218/1990) om privatisering av den statsägda banksektorn i Italien.

| (2) | De italienska myndigheterna anmälde inte ordningen till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. Kommissionen inledde dock en preliminär bedömning av ordningen. |
| --- | --- |

(2)

De italienska myndigheterna anmälde inte ordningen till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. Kommissionen inledde dock en preliminär bedömning av ordningen.

| (3) | Genom en skrivelse av den 26 september 2005 (D/57424) uppmanade kommissionen de italienska myndigheterna att lämna alla relevanta upplysningar för att kunna bedöma ordningens förenlighet med reglerna för statligt stöd och dess lagenlighet på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget, som innehåller en skyldighet att på förhand anmäla alla planer på att bevilja statligt stöd. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 26 september 2005 (D/57424) uppmanade kommissionen de italienska myndigheterna att lämna alla relevanta upplysningar för att kunna bedöma ordningens förenlighet med reglerna för statligt stöd och dess lagenlighet på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget, som innehåller en skyldighet att på förhand anmäla alla planer på att bevilja statligt stöd.

| (4) | Genom en skrivelse av den 29 november 2005 (A/39913) lämnade Italien de begärda upplysningarna. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 29 november 2005 (A/39913) lämnade Italien de begärda upplysningarna.

| (5) | Genom en skrivelse av den 31 mars 2006 begärde kommissionen att Italien skulle lämna ytterligare upplysningar om ordningens eventuella inslag av statligt stöd och dess förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 31 mars 2006 begärde kommissionen att Italien skulle lämna ytterligare upplysningar om ordningens eventuella inslag av statligt stöd och dess förenlighet med den gemensamma marknaden.

| (6) | Genom en skrivelse av 5 maj 2006 (A/33466) lämnade Italien de begärda upplysningarna. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av 5 maj 2006 (A/33466) lämnade Italien de begärda upplysningarna.

| (7) | Den 3 juli 2006 träffade kommissionen de italienska myndigheterna för att diskutera ordningens funktion och berättigande. Under mötet noterade kommissionen de italienska myndigheternas förklaringar, samtidigt som den fortsatte att hysa vissa tvivel om ordningen innehöll inslag av statligt stöd och om den var förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(7)

Den 3 juli 2006 träffade kommissionen de italienska myndigheterna för att diskutera ordningens funktion och berättigande. Under mötet noterade kommissionen de italienska myndigheternas förklaringar, samtidigt som den fortsatte att hysa vissa tvivel om ordningen innehöll inslag av statligt stöd och om den var förenlig med den gemensamma marknaden.

| (8) | Genom en skrivelse av den 28 juli 2006 (A/36106) lämnade de italienska myndigheterna en sammanfattning av de upplysningar som lämnats och de klargöranden som gjorts under mötet den 3 juli 2006. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 28 juli 2006 (A/36106) lämnade de italienska myndigheterna en sammanfattning av de upplysningar som lämnats och de klargöranden som gjorts under mötet den 3 juli 2006.

| (9) | Genom en skrivelse av 30 maj 2007 (D/203295) underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna stödåtgärd. I beslutet, som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), uppmanade kommissionen berörda parter att lämna sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av 30 maj 2007 (D/203295) underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna stödåtgärd. I beslutet, som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), uppmanade kommissionen berörda parter att lämna sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet.

| (10) | Genom en skrivelse av den 5 juli 2007 (A/35808) inkom de italienska myndigheterna med sina kommentarer. |
| --- | --- |

(10)

Genom en skrivelse av den 5 juli 2007 (A/35808) inkom de italienska myndigheterna med sina kommentarer.

| (11) | Kommissionen har också tagit emot synpunkter från berörda parter, bland annat från bankkoncernen Paribas, inklusive Banca Nazionale del Lavoro, bankkoncernen UniCredit, inklusive Capitalia, Banca di Roma och Banco di Sicilia. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har också tagit emot synpunkter från berörda parter, bland annat från bankkoncernen Paribas, inklusive Banca Nazionale del Lavoro, bankkoncernen UniCredit, inklusive Capitalia, Banca di Roma och Banco di Sicilia.

| (12) | Genom skrivelser av den 3 oktober 2007 (D/53926) och den 22 november 2007 (D/54681) informerade kommissionen de italienska myndigheterna om de synpunkter den hade tagit emot från de berörda parterna och uppmanade Italien att lägga fram sina kommentarer. Genom skrivelser av den 5 november 2007 (A/39031) och den 21 december 2007 (A/40631) informerade de italienska myndigheterna kommissionen att de inte hade några ytterligare kommentarer. |
| --- | --- |

(12)

Genom skrivelser av den 3 oktober 2007 (D/53926) och den 22 november 2007 (D/54681) informerade kommissionen de italienska myndigheterna om de synpunkter den hade tagit emot från de berörda parterna och uppmanade Italien att lägga fram sina kommentarer. Genom skrivelser av den 5 november 2007 (A/39031) och den 21 december 2007 (A/40631) informerade de italienska myndigheterna kommissionen att de inte hade några ytterligare kommentarer.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ORDNINGEN

2.1   Skatt på realisationsvinst

| (13) | Italiens skattesystem tillämpar i likhet med nästan all annan modern skattelagstiftning vissa grundläggande principer vad gäller bolagsbeskattning. Det finns en inkomstskatt på bolagsnivå som tillämpas på merparten av de affärsenheter som har status som juridisk person (huvudsakligen företag), men med viss möjlighet till obligatorisk eller valfri skattemässig öppenhet vad gäller handelsbolag och vissa bolag eller sammanslutningar som inte har status som juridisk person. Aktieägarna i det skattepliktiga bolaget är enskilda skattebetalare, skilda från bolaget, och omfattas i princip av skatt på realisationsvinster och utdelningar på aktieinnehavet, även om olika mekanismer finns för att mildra effekterna av dubbelbeskattningen av intäkterna som härrör från aktieinnehavet. Bolagens vinster beskattas också då de realiseras och har beaktats ur skattehänseende. Företagens räntekostnader är i princip avdragsgilla, men inte kostnaden för eget kapital, vilket leder till att skatt bara tas ut från skuldinnehavaren (till skuldinnehavarens skattesats) på ränteintäkter och en andra beskattning, åtminstone i princip, igen på aktieägarnivå på utdelningar. |
| --- | --- |

(13)

Italiens skattesystem tillämpar i likhet med nästan all annan modern skattelagstiftning vissa grundläggande principer vad gäller bolagsbeskattning. Det finns en inkomstskatt på bolagsnivå som tillämpas på merparten av de affärsenheter som har status som juridisk person (huvudsakligen företag), men med viss möjlighet till obligatorisk eller valfri skattemässig öppenhet vad gäller handelsbolag och vissa bolag eller sammanslutningar som inte har status som juridisk person. Aktieägarna i det skattepliktiga bolaget är enskilda skattebetalare, skilda från bolaget, och omfattas i princip av skatt på realisationsvinster och utdelningar på aktieinnehavet, även om olika mekanismer finns för att mildra effekterna av dubbelbeskattningen av intäkterna som härrör från aktieinnehavet. Bolagens vinster beskattas också då de realiseras och har beaktats ur skattehänseende. Företagens räntekostnader är i princip avdragsgilla, men inte kostnaden för eget kapital, vilket leder till att skatt bara tas ut från skuldinnehavaren (till skuldinnehavarens skattesats) på ränteintäkter och en andra beskattning, åtminstone i princip, igen på aktieägarnivå på utdelningar.

| (14) | En aktieägares förvärv av ett innehav i ett bolag ger inte upphov till någon ändring i bolagets skatteunderlag. Å andra sidan gäller allmänt att en avyttring av tillgångar leder till en beskattningsbar vinst eller förlust för det överlåtande bolaget. Eftersom skatten på en avyttring i allmänhet betalas direkt, men skatteförmånen för värdeökningen på de sålda tillgångarna realiseras med tiden (periodiska avskrivningar), leder vanligtvis en beskattningsbar försäljning av tillgångar på bolagsnivå till en ökning av det totala skatteuttaget netto för det säljande bolaget och det förvärvande bolaget. |
| --- | --- |

(14)

En aktieägares förvärv av ett innehav i ett bolag ger inte upphov till någon ändring i bolagets skatteunderlag. Å andra sidan gäller allmänt att en avyttring av tillgångar leder till en beskattningsbar vinst eller förlust för det överlåtande bolaget. Eftersom skatten på en avyttring i allmänhet betalas direkt, men skatteförmånen för värdeökningen på de sålda tillgångarna realiseras med tiden (periodiska avskrivningar), leder vanligtvis en beskattningsbar försäljning av tillgångar på bolagsnivå till en ökning av det totala skatteuttaget netto för det säljande bolaget och det förvärvande bolaget.

| (15) | En avyttring av ett bolags tillgångar till aktieägarna leder också till beskattning av den vinst som uppstår vid avyttringen med motsvarande ökning av skatteunderlaget för den tillgång som aktieägarna tagit emot, särskilt om de sistnämnda tillhör bolaget, för det bör inte förekomma någon ökning av värdet på ett bolags tillgångar utan att vinsten beaktats ur skattehänseende på bolagsnivå. |
| --- | --- |

(15)

En avyttring av ett bolags tillgångar till aktieägarna leder också till beskattning av den vinst som uppstår vid avyttringen med motsvarande ökning av skatteunderlaget för den tillgång som aktieägarna tagit emot, särskilt om de sistnämnda tillhör bolaget, för det bör inte förekomma någon ökning av värdet på ett bolags tillgångar utan att vinsten beaktats ur skattehänseende på bolagsnivå.

2.2   Omvärdering av anläggningstillgångar och omjusteringar i allmänhet

| (16) | En omvärdering av en tillgång i ett bolags balansräkning är en bokföringsåtgärd genom vilken tillgångens värde bokförs till gällande värde (anläggningstillgångar är vanligtvis avskrivningsbara så att deras bokförda värden minskar med tiden, medan deras marknadsvärde kan vara oförändrat eller till och med högre än deras avskrivna värde till följd av att värderingen av tillgångarnas värde förändras). Eftersom ingen värdeökning bör noteras av ett bolags tillgångars bokförda värde utan att den realiserade vinsten beaktas ur skattehänseende, bör överskottet till följd av uppskrivningen anses som en ökning av tillgångarnas värde. Överskottet är avskrivningsbart över tiden på samma villkor som de relevanta anläggningstillgångarna. Dessutom blir kapitalvinsten lägre vid en framtida försäljning av anläggningstillgångarna (uppvärderade) till följd av den minskade skillnaden mellan ersättningen vid försäljningen och tillgångarnas bokförda värde. |
| --- | --- |

(16)

En omvärdering av en tillgång i ett bolags balansräkning är en bokföringsåtgärd genom vilken tillgångens värde bokförs till gällande värde (anläggningstillgångar är vanligtvis avskrivningsbara så att deras bokförda värden minskar med tiden, medan deras marknadsvärde kan vara oförändrat eller till och med högre än deras avskrivna värde till följd av att värderingen av tillgångarnas värde förändras). Eftersom ingen värdeökning bör noteras av ett bolags tillgångars bokförda värde utan att den realiserade vinsten beaktas ur skattehänseende, bör överskottet till följd av uppskrivningen anses som en ökning av tillgångarnas värde. Överskottet är avskrivningsbart över tiden på samma villkor som de relevanta anläggningstillgångarna. Dessutom blir kapitalvinsten lägre vid en framtida försäljning av anläggningstillgångarna (uppvärderade) till följd av den minskade skillnaden mellan ersättningen vid försäljningen och tillgångarnas bokförda värde.

| (17) | Omvärderingar är extraordinära bokföringar av transaktioner då man genom bokföringsreglerna har en tendens att värdera anläggningstillgångar med försiktighet och en omvärdering (här uppvärdering) baseras på antagandet att en given tillgång är värd mer än vad som betalades för den eller dess bokförda värde. Detta antagande kan komma att visa sig vara felaktigt mot bakgrund av framtida händelser på marknaden. I de nyligen införda (international financing reporting standards, IFRS) som blivit obligatoriska för vissa bolag och särskilt banker i Italien, föreskrivs att tillgångarna ska bokföras till sina verkliga värden, särskilt vad gäller finansiella instrument (vinsterna och förlusterna registreras dock regelbundet i den årliga balansräkningen). Dessutom bokförs tillgångarna vid omstruktureringar av bolag till sina nuvärden (som vanligtvis är högre än det bokförda värdet) och därigenom bokförs motsvarande ökningar. |
| --- | --- |

(17)

Omvärderingar är extraordinära bokföringar av transaktioner då man genom bokföringsreglerna har en tendens att värdera anläggningstillgångar med försiktighet och en omvärdering (här uppvärdering) baseras på antagandet att en given tillgång är värd mer än vad som betalades för den eller dess bokförda värde. Detta antagande kan komma att visa sig vara felaktigt mot bakgrund av framtida händelser på marknaden. I de nyligen införda (international financing reporting standards, IFRS) som blivit obligatoriska för vissa bolag och särskilt banker i Italien, föreskrivs att tillgångarna ska bokföras till sina verkliga värden, särskilt vad gäller finansiella instrument (vinsterna och förlusterna registreras dock regelbundet i den årliga balansräkningen). Dessutom bokförs tillgångarna vid omstruktureringar av bolag till sina nuvärden (som vanligtvis är högre än det bokförda värdet) och därigenom bokförs motsvarande ökningar.

| (18) | Omvärderingar av tillgångar är i allmänhet beskattningsbara om kapitalvinster görs och en ökning av tillgångarnas skattemässiga värde sker. Kapitalvinsterna bestämmer den beskattningsbara inkomsten och ökar därmed den aktuella skatteskulden för de berörda mottagarna, även om ingen vinst realiseras. För att undvika att betala bolagsskatt på vinster som ännu inte realiserats i likvida medel ger skattesystemet i allmänhet möjlighet att frysa skattevinsten genom att man behåller ett lägre skattemässigt värde på tillgångarna än det bokförda värdet. I dessa fall skjuts den redovisade vinsten (som är en vinst som realiserats men som ännu inte är en beskattningsbar inkomst) upp till dess att tillgångarna till exempel säljs mot likvida medel. |
| --- | --- |

(18)

Omvärderingar av tillgångar är i allmänhet beskattningsbara om kapitalvinster görs och en ökning av tillgångarnas skattemässiga värde sker. Kapitalvinsterna bestämmer den beskattningsbara inkomsten och ökar därmed den aktuella skatteskulden för de berörda mottagarna, även om ingen vinst realiseras. För att undvika att betala bolagsskatt på vinster som ännu inte realiserats i likvida medel ger skattesystemet i allmänhet möjlighet att frysa skattevinsten genom att man behåller ett lägre skattemässigt värde på tillgångarna än det bokförda värdet. I dessa fall skjuts den redovisade vinsten (som är en vinst som realiserats men som ännu inte är en beskattningsbar inkomst) upp till dess att tillgångarna till exempel säljs mot likvida medel.

| (19) | Det redovisade resultatet som härrör från den realiserade vinsten bokförs av skatteskäl vanligtvis i en speciell reserv som representerar den vinst som inte har beaktats ur skattehänseende. En avvikelse finns mellan tillgångarnas bokförda värde och beskattningsbara värde till dess att den realiserade vinsten beaktats ur skattehänseende. En omjustering är därför en skattetransaktion genom vilken tillgångarnas beskattningsbara värde justeras till det bokförda värdet och därmed uppstår en kapitalvinst som är skattepliktig. Den bokförda vinsten frigörs nu från reserven och redovisas i de övriga inkomsterna under räkenskapsåret, medan det ökade värdet på tillgångarna skattemässigt kan skrivas av. |
| --- | --- |

(19)

Det redovisade resultatet som härrör från den realiserade vinsten bokförs av skatteskäl vanligtvis i en speciell reserv som representerar den vinst som inte har beaktats ur skattehänseende. En avvikelse finns mellan tillgångarnas bokförda värde och beskattningsbara värde till dess att den realiserade vinsten beaktats ur skattehänseende. En omjustering är därför en skattetransaktion genom vilken tillgångarnas beskattningsbara värde justeras till det bokförda värdet och därmed uppstår en kapitalvinst som är skattepliktig. Den bokförda vinsten frigörs nu från reserven och redovisas i de övriga inkomsterna under räkenskapsåret, medan det ökade värdet på tillgångarna skattemässigt kan skrivas av.

| (20) | Det bör noteras att kapitalvinster är särskilda inkomster som till skillnad från vanliga inkomster under räkenskapsåret återspeglar en ökning av tillgångarnas värde som uppstått över tiden, medan det ur skattehänseende utgör en engångstransaktion. Av denna orsak skjuts kapitalvinster som realiseras av bolag inte bara upp till dess att en skatteanpasssning görs av värdet på tillgångarna, utan de omfattas också i allmänhet av en förmånlig skattebehandling i stället för den ordinarie bolagsskatten. Den förmånliga skattebehandlingen är en förmån, eftersom det berörda företaget inte bara betalar en lägre skatt på vinsterna och kan distribuera dessa vinster i form av utdelningar till sina aktieägare, vilket kan ge rätt till ett skatteavdrag eller en skattebefrielse för de bolagsskatter som redan har betalats. Mot bakgrund av bestämmelserna om statligt stöd kan den skatteförmån som härrör från alternativskatten motiveras av skattetekniken (4) i ljuset av kapitalvinsternas speciella karaktär i förhållande till vanliga inkomster. |
| --- | --- |

(20)

Det bör noteras att kapitalvinster är särskilda inkomster som till skillnad från vanliga inkomster under räkenskapsåret återspeglar en ökning av tillgångarnas värde som uppstått över tiden, medan det ur skattehänseende utgör en engångstransaktion. Av denna orsak skjuts kapitalvinster som realiseras av bolag inte bara upp till dess att en skatteanpasssning görs av värdet på tillgångarna, utan de omfattas också i allmänhet av en förmånlig skattebehandling i stället för den ordinarie bolagsskatten. Den förmånliga skattebehandlingen är en förmån, eftersom det berörda företaget inte bara betalar en lägre skatt på vinsterna och kan distribuera dessa vinster i form av utdelningar till sina aktieägare, vilket kan ge rätt till ett skatteavdrag eller en skattebefrielse för de bolagsskatter som redan har betalats. Mot bakgrund av bestämmelserna om statligt stöd kan den skatteförmån som härrör från alternativskatten motiveras av skattetekniken (4) i ljuset av kapitalvinsternas speciella karaktär i förhållande till vanliga inkomster.

2.3   Beskattning av kapitalvinster i Italien

| (21) | För att beskriva arten på den ordning som granskas är det nödvändigt att sammanfatta de italienska regler som styr beskattningen av kapitalvinster som följer av överföringar av tillgångar efter sådana omstruktureringar av bolag som föreskrivs i lag 218/1990 för det italienska banksystemet. |
| --- | --- |

(21)

För att beskriva arten på den ordning som granskas är det nödvändigt att sammanfatta de italienska regler som styr beskattningen av kapitalvinster som följer av överföringar av tillgångar efter sådana omstruktureringar av bolag som föreskrivs i lag 218/1990 för det italienska banksystemet.

| (22) | Genom lag nr 218/1990 infördes en särskild ordning för att underlätta överföringen av anläggningstillgångar, andra banktillgångar eller verksamhetsgrenar som ägs av lokala offentliga enheter till nyligen bildade eller befintliga privata banker i syfte att rationalisera utövandet av bankverksamheten i Italien (artikel 1 i lag nr 218/1990). Under 1990 likställdes överföringen av en verksamhetsgren med en försäljning av tillgångar och som skulle medföra bolagsskatt till den vanliga skattesatsen för skillnaden mellan nuvärdet på de överförda tillgångarna och deras skattemässiga värde enligt artikel 54.5 och artikel 9 i Decreto del Presidente della Repubblica nr. 917 av den 22 december 1986 (DPR 917/1986) som gällde vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

(22)

Genom lag nr 218/1990 infördes en särskild ordning för att underlätta överföringen av anläggningstillgångar, andra banktillgångar eller verksamhetsgrenar som ägs av lokala offentliga enheter till nyligen bildade eller befintliga privata banker i syfte att rationalisera utövandet av bankverksamheten i Italien (artikel 1 i lag nr 218/1990). Under 1990 likställdes överföringen av en verksamhetsgren med en försäljning av tillgångar och som skulle medföra bolagsskatt till den vanliga skattesatsen för skillnaden mellan nuvärdet på de överförda tillgångarna och deras skattemässiga värde enligt artikel 54.5 och artikel 9 i Decreto del Presidente della Repubblica nr. 917 av den 22 december 1986 (DPR 917/1986) som gällde vid denna tidpunkt.

| (23) | För att underlätta överföringen av banktillgångar föreskrevs i artikel 7.2 i lag nr 218/1990 bland annat en skatteordning med karaktären av undantag, enligt vilken den realiserade vinsten från överföringen av tillgångar till privata banker inom ramen för en omorganisering enligt artikel 1 i den aktuella lagen i utbyte mot aktier i dessa banker inte beaktades i skattehänseende förrän vinsten realiserats endera genom en överlåtelse av tillgångarna eller genom utdelning till aktieägarna (vinstens beaktande ur skattehänseende skjuts upp). |
| --- | --- |

(23)

För att underlätta överföringen av banktillgångar föreskrevs i artikel 7.2 i lag nr 218/1990 bland annat en skatteordning med karaktären av undantag, enligt vilken den realiserade vinsten från överföringen av tillgångar till privata banker inom ramen för en omorganisering enligt artikel 1 i den aktuella lagen i utbyte mot aktier i dessa banker inte beaktades i skattehänseende förrän vinsten realiserats endera genom en överlåtelse av tillgångarna eller genom utdelning till aktieägarna (vinstens beaktande ur skattehänseende skjuts upp).

| (24) | Målen för lag nr 218/1990 kan sammanfattas enligt följande:






  i) | Göra det möjligt för de offentliga organ som utövar en bankverksamhet (huvudsakligen finanstjänster till kundkretsen) att ändra sin rättsliga form till ett aktiebolag som anses vara en lämpligare form för att bedriva en kommersiell verksamhet. |
| --- | --- | --- |

(24)

Målen för lag nr 218/1990 kan sammanfattas enligt följande:

i)

Göra det möjligt för de offentliga organ som utövar en bankverksamhet (huvudsakligen finanstjänster till kundkretsen) att ändra sin rättsliga form till ett aktiebolag som anses vara en lämpligare form för att bedriva en kommersiell verksamhet.

| ii) | Göra det möjligt för dessa offentliga organ att bygga upp nytt kapital genom att dra till sig nytt kapital från investerare och konsolidera sig. |
| --- | --- |

ii)

Göra det möjligt för dessa offentliga organ att bygga upp nytt kapital genom att dra till sig nytt kapital från investerare och konsolidera sig.

| iii) | Garantera lika villkor för offentliga och privata banker, så att de sistnämnda uppnår samma skatteneutralitetsförmån med hänsyn till realiserade vinster till följd av omstrukturering, som tidigare bara beviljats offentliga banker. |
| --- | --- |

iii)

Garantera lika villkor för offentliga och privata banker, så att de sistnämnda uppnår samma skatteneutralitetsförmån med hänsyn till realiserade vinster till följd av omstrukturering, som tidigare bara beviljats offentliga banker.

| (25) | Enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990 togs skatt ut på 15 % av den vinst som realiserades vid tidpunkten för överföringen från det lokala offentliga organet till ordinarie bolagsskattesats (vid den tidpunkten 52,2 %, inklusive 36 % för bolagsskatten IRPEG och 16,2 % för den lokala skatten [ILOR]). I lagen anges att de 15 % av vinsten som beskattades endera kunde tillräknas tillgångarna som nytt skatteunderlag som erkänts av den överförande banken eller som goodwill. I lagen anges också att det skattemässiga värdet på den tillgång som överfördes till den övertagande banken överfördes till den sistnämndas räkenskaper (överfört skattemässigt värde) och tillräknades värdet på bankens aktier (substituerbart skattemässigt värde), med undantag för den beskattade vinsten på 15 % som beaktades ur skattehänseende (överförda och substituerbara). |
| --- | --- |

(25)

Enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990 togs skatt ut på 15 % av den vinst som realiserades vid tidpunkten för överföringen från det lokala offentliga organet till ordinarie bolagsskattesats (vid den tidpunkten 52,2 %, inklusive 36 % för bolagsskatten IRPEG och 16,2 % för den lokala skatten [ILOR]). I lagen anges att de 15 % av vinsten som beskattades endera kunde tillräknas tillgångarna som nytt skatteunderlag som erkänts av den överförande banken eller som goodwill. I lagen anges också att det skattemässiga värdet på den tillgång som överfördes till den övertagande banken överfördes till den sistnämndas räkenskaper (överfört skattemässigt värde) och tillräknades värdet på bankens aktier (substituerbart skattemässigt värde), med undantag för den beskattade vinsten på 15 % som beaktades ur skattehänseende (överförda och substituerbara).

| (26) | I sak föreskrevs i ordningen en delvis skatteneutralitet eftersom vid en överföring av en verksamhetsgren uppskjöts betalningen av bolagsskatten, under förutsättning att det skattemässiga värdet på den överförda tillgången tilldelades de aktier som det offentliga organet tog emot och att det förvärvade organet tilldelade de aktier som togs emot det skattemässiga värde de hade när de innehades av det överlåtande offentliga organet. En sådan ordning ledde till en avvikelse mellan tillgångarnas nuvärde vid tidpunkten för deras överföring och deras skattemässiga värde. Enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990 ska både förvärvaren och överföraren till sina deklarationer bifoga ett prospekt där de för upp värdeavvikelserna. |
| --- | --- |

(26)

I sak föreskrevs i ordningen en delvis skatteneutralitet eftersom vid en överföring av en verksamhetsgren uppskjöts betalningen av bolagsskatten, under förutsättning att det skattemässiga värdet på den överförda tillgången tilldelades de aktier som det offentliga organet tog emot och att det förvärvade organet tilldelade de aktier som togs emot det skattemässiga värde de hade när de innehades av det överlåtande offentliga organet. En sådan ordning ledde till en avvikelse mellan tillgångarnas nuvärde vid tidpunkten för deras överföring och deras skattemässiga värde. Enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990 ska både förvärvaren och överföraren till sina deklarationer bifoga ett prospekt där de för upp värdeavvikelserna.

| (27) | Genom Decreto Legislativo nr 544 av den 30 december 1992 (nedan kallat D.Lgs. 544/1992) införlivade Italien i sitt nationella rättssystem direktiv nr 90/434/EEG (fusionsdirektivet) (5). I sin ursprungliga version omfattar fusionsdirektivet fusion, fission, överföring av tillgångar eller utbyte av aktier och andelar som berör bolag i olika medlemsstater och som uppfyller följande tre kriterier: i) bolagen ska ingå i förteckningen över bolagsformer i bilagan till direktivet, ii) bolagen ska ha sin skattemässiga hemvist i en medlemsstat, iii) bolagen ska omfattas av en av de nationella bolagsskatter som förtecknas i artikel 3 c i direktivet. |
| --- | --- |

(27)

Genom Decreto Legislativo nr 544 av den 30 december 1992 (nedan kallat D.Lgs. 544/1992) införlivade Italien i sitt nationella rättssystem direktiv nr 90/434/EEG (fusionsdirektivet) (5). I sin ursprungliga version omfattar fusionsdirektivet fusion, fission, överföring av tillgångar eller utbyte av aktier och andelar som berör bolag i olika medlemsstater och som uppfyller följande tre kriterier: i) bolagen ska ingå i förteckningen över bolagsformer i bilagan till direktivet, ii) bolagen ska ha sin skattemässiga hemvist i en medlemsstat, iii) bolagen ska omfattas av en av de nationella bolagsskatter som förtecknas i artikel 3 c i direktivet.

| (28) | Enligt fusionsdirektivet definieras en överföring av tillgångar som en transaktion varigenom ett bolag utan att upplösas överför alla eller en eller flera av sina verksamhetsgrenar till ett annat bolag i utbyte mot värdepapper som representerar kapitalet i det bolag som tar emot de överförda tillgångarna (endera ett nybildat dotterbolag vars startkapital består av de överförda aktierna eller ett befintligt bolag). |
| --- | --- |

(28)

Enligt fusionsdirektivet definieras en överföring av tillgångar som en transaktion varigenom ett bolag utan att upplösas överför alla eller en eller flera av sina verksamhetsgrenar till ett annat bolag i utbyte mot värdepapper som representerar kapitalet i det bolag som tar emot de överförda tillgångarna (endera ett nybildat dotterbolag vars startkapital består av de överförda aktierna eller ett befintligt bolag).

| (29) | I artikel 2 i) i direktivet anges följande definition för en verksamhetsgren: alla tillgångar och skulder i en del av ett bolag som från organisatorisk synpunkt utgör en oberoende verksamhet, dvs. en verksamhet som kan fungera på egen hand. I en nyligen avgiven dom (6) har domstolen klargjort att för att en överföring av tillgångar ska omfattas av fusionsdirektivet måste den täcka alla tillgångar och skulder som avser en verksamhetsgren i sin helhet. I fusionsdirektivet krävs att överföringen av tillgångar bara består av aktier, eftersom ingen kontantbetalning tillåts vid överföring av tillgångar i motsats till övriga transaktioner som omfattas av fusionsdirektivet såsom fusion, fission och utbyte av aktier. |
| --- | --- |

(29)

I artikel 2 i) i direktivet anges följande definition för en verksamhetsgren: alla tillgångar och skulder i en del av ett bolag som från organisatorisk synpunkt utgör en oberoende verksamhet, dvs. en verksamhet som kan fungera på egen hand. I en nyligen avgiven dom (6) har domstolen klargjort att för att en överföring av tillgångar ska omfattas av fusionsdirektivet måste den täcka alla tillgångar och skulder som avser en verksamhetsgren i sin helhet. I fusionsdirektivet krävs att överföringen av tillgångar bara består av aktier, eftersom ingen kontantbetalning tillåts vid överföring av tillgångar i motsats till övriga transaktioner som omfattas av fusionsdirektivet såsom fusion, fission och utbyte av aktier.

| (30) | I artikel 9 i fusionsdirektivet som det korshänvisas till i artikel 4 föreskrivs att ingen skatt på kapitalvinster ska tas ut av det övertagande bolaget till följd av en överföring av tillgångar. Kapitalvinster definieras som skillnaden mellan det verkliga värdet (marknadsvärdet) av de tillgångar och skulder som har överförts och deras skattemässiga värde, oberoende av särskilda definitioner av värdet enligt nationell lag. Den förmånliga behandlingen av realiserade vinster som anges i fusionsdirektivet som avser överföringar mellan bolag i olika medlemsstater baseras på villkoret om ett fast driftsställe vilket innebär att bara de tillgångar som finns kvar i ett bolag med skattemässig hemvist i en medlemsstat eller som är knutna till ett fast driftsställe i det övertagande bolaget i det överlåtande bolagets medlemsstat får omfattas av den uppskjutning av skatten som anges i artikel 4 i direktivet. |
| --- | --- |

(30)

I artikel 9 i fusionsdirektivet som det korshänvisas till i artikel 4 föreskrivs att ingen skatt på kapitalvinster ska tas ut av det övertagande bolaget till följd av en överföring av tillgångar. Kapitalvinster definieras som skillnaden mellan det verkliga värdet (marknadsvärdet) av de tillgångar och skulder som har överförts och deras skattemässiga värde, oberoende av särskilda definitioner av värdet enligt nationell lag. Den förmånliga behandlingen av realiserade vinster som anges i fusionsdirektivet som avser överföringar mellan bolag i olika medlemsstater baseras på villkoret om ett fast driftsställe vilket innebär att bara de tillgångar som finns kvar i ett bolag med skattemässig hemvist i en medlemsstat eller som är knutna till ett fast driftsställe i det övertagande bolaget i det överlåtande bolagets medlemsstat får omfattas av den uppskjutning av skatten som anges i artikel 4 i direktivet.

| (31) | I fusionsdirektivet föreskriver man därmed snarare ett system med skatteneutralitet eller skatt som skjuts upp än befrielse, eftersom det överlåtande bolagets medlemsstat behåller rätten att beskatta de realiserade kapitalvinsterna efter överföringen av tillgångar vid tidpunkten för framtida avyttring. För att fortsätta att vara beskattningsbar ska den realiserade vinst som ingår i de överförda tillgångarna återspeglas i det övertagande bolagets skatteredovisning. För att uppfylla detta villkor ska alla överförda tillgångar och skulder föras upp i det övertagande företagets skatteredovisning till det värde de hade omedelbart före överföringen (överfört skattemässigt värde). Därför ska det övertagande bolaget ta över det överlåtande bolagets skatteunderlag utan att kunna utnyttja alternativet att anpassa skatteunderlaget till marknadsvärdet, vilket följaktligen resulterar i ett system med dubbla avvikelser. |
| --- | --- |

(31)

I fusionsdirektivet föreskriver man därmed snarare ett system med skatteneutralitet eller skatt som skjuts upp än befrielse, eftersom det överlåtande bolagets medlemsstat behåller rätten att beskatta de realiserade kapitalvinsterna efter överföringen av tillgångar vid tidpunkten för framtida avyttring. För att fortsätta att vara beskattningsbar ska den realiserade vinst som ingår i de överförda tillgångarna återspeglas i det övertagande bolagets skatteredovisning. För att uppfylla detta villkor ska alla överförda tillgångar och skulder föras upp i det övertagande företagets skatteredovisning till det värde de hade omedelbart före överföringen (överfört skattemässigt värde). Därför ska det övertagande bolaget ta över det överlåtande bolagets skatteunderlag utan att kunna utnyttja alternativet att anpassa skatteunderlaget till marknadsvärdet, vilket följaktligen resulterar i ett system med dubbla avvikelser.

| (32) | Eftersom fusionsdirektivet, som införlivades i Italiens lagstiftning genom D.Lgs. nr 544/1992, bara omfattade omorganisationer av bolag i olika medlemsstater, har Italien självständigt utvidgat systemet med skatteneutralitet till omorganisationer av bolag på nationellt territorium. Genom Decreto Legislativo nr 358 av den 8 oktober 1997 (nedan kallat D.Lgs. 358/1997) införde Italien allmänna skattebestämmelser för omorganisationer av bolag i Italien, inklusive överföring av tillgångar som avser överföring av en verksamhetsgren i utbyte mot aktier. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom fusionsdirektivet, som införlivades i Italiens lagstiftning genom D.Lgs. nr 544/1992, bara omfattade omorganisationer av bolag i olika medlemsstater, har Italien självständigt utvidgat systemet med skatteneutralitet till omorganisationer av bolag på nationellt territorium. Genom Decreto Legislativo nr 358 av den 8 oktober 1997 (nedan kallat D.Lgs. 358/1997) införde Italien allmänna skattebestämmelser för omorganisationer av bolag i Italien, inklusive överföring av tillgångar som avser överföring av en verksamhetsgren i utbyte mot aktier.

| (33) | Det allmänna systemet för beskattning av vinster som härrör från omorganisationer i Italien och särskilt överföringar av tillgångar enligt D.Lgs. nr 358/1997 baseras på två alternativa system. |
| --- | --- |

(33)

Det allmänna systemet för beskattning av vinster som härrör från omorganisationer i Italien och särskilt överföringar av tillgångar enligt D.Lgs. nr 358/1997 baseras på två alternativa system.

| (34) | Å ena sidan föreskrivs i artikel 3 i D.Lgs. 358/1997 ett frivilligt utbytbart skattesystem för kapitalvinster för överföringar av verksamhetsgrenar eller kvalificerat innehav i ett övertagande bolag i utbyte mot dess aktier. I artikel 3 anges i första hand att för att fastställa de relativa vinsterna måste man beräkna skillnaden mellan det skattemässiga värdet på de överförda tillgångarna före det överlåtande bolagets överföring och endera det bokförda värde som det överlåtande bolaget tilldelat de aktier som det tagit emot i utbyte mot överföringen eller, om det är högre, det bokförda värde som det överlåtande bolaget tilldelar den överförda verksamhetsgrenen. I artikel 3 anges vidare att vinsten kan beaktas ur skattehänseende om en alternativskatt på 19 % betalas. Enligt det nya systemet beaktades det bokförda och skattemässiga värdet inklusive den realiserade vinsten som de nya värdena för tillgångarna både av överlåtaren och förvärvaren för att undvika avvikelser mellan det skattemässiga värdet och det bokförda värdet (överföring med skatteneutralitet). |
| --- | --- |

(34)

Å ena sidan föreskrivs i artikel 3 i D.Lgs. 358/1997 ett frivilligt utbytbart skattesystem för kapitalvinster för överföringar av verksamhetsgrenar eller kvalificerat innehav i ett övertagande bolag i utbyte mot dess aktier. I artikel 3 anges i första hand att för att fastställa de relativa vinsterna måste man beräkna skillnaden mellan det skattemässiga värdet på de överförda tillgångarna före det överlåtande bolagets överföring och endera det bokförda värde som det överlåtande bolaget tilldelat de aktier som det tagit emot i utbyte mot överföringen eller, om det är högre, det bokförda värde som det överlåtande bolaget tilldelar den överförda verksamhetsgrenen. I artikel 3 anges vidare att vinsten kan beaktas ur skattehänseende om en alternativskatt på 19 % betalas. Enligt det nya systemet beaktades det bokförda och skattemässiga värdet inklusive den realiserade vinsten som de nya värdena för tillgångarna både av överlåtaren och förvärvaren för att undvika avvikelser mellan det skattemässiga värdet och det bokförda värdet (överföring med skatteneutralitet).

| (35) | Å andra sidan anges i artikel 4 i D.Lgs. 358/1997 att parterna i överföringen kan välja ett system med uppskov med betalningen av skatt som är jämförbar med den som anges i fusionsdirektivet. Enligt detta system är överföringen av tillgångar i en verksamhetsgren mellan bolag i Italien skatteneutral, vilket innebar att de vinster som realiseras från överföringen av tillgångar i utbyte mot aktier inte beaktas ur skattemässigt hänseende, under förutsättning att det skattemässiga värdet för de överförda tillgångarna tilldelas de aktier som det överlåtande bolaget tagit emot och att de förvärvade tillgångarna får det skattemässiga värde som de hade innan de överfördes (överföring med skatteneutralitet). |
| --- | --- |

(35)

Å andra sidan anges i artikel 4 i D.Lgs. 358/1997 att parterna i överföringen kan välja ett system med uppskov med betalningen av skatt som är jämförbar med den som anges i fusionsdirektivet. Enligt detta system är överföringen av tillgångar i en verksamhetsgren mellan bolag i Italien skatteneutral, vilket innebar att de vinster som realiseras från överföringen av tillgångar i utbyte mot aktier inte beaktas ur skattemässigt hänseende, under förutsättning att det skattemässiga värdet för de överförda tillgångarna tilldelas de aktier som det överlåtande bolaget tagit emot och att de förvärvade tillgångarna får det skattemässiga värde som de hade innan de överfördes (överföring med skatteneutralitet).

| (36) | Det italienska bolagsskattesystemet genomgick en omfattande reform under 2003, samtidigt som den ordning för omjustering av skatt trädde i kraft (den 1 januari 2004) som anges i lag 350/2003. Reformen trädde i kraft genom Decreto Legislativo nr 344 av den 12 december 2003, (nedan kallat D.Lgs. 344/2003) som anger följande som är av intresse vad gäller detta förfarande:






  i) | Upphävandet av IRPEG (den tidigare bolagsskatten) och införandet av en ny bolagsskatt (IRES) med en skattesats på 33 %, samtidigt som upphävandet av Dual Income Tax (DIT), som bestod av tillämpningen av en minskad IRPEG-skattesats (på 19 %) på beloppet för den beskattningsbara inkomst som återinvesterats i bolaget. |
| --- | --- | --- |

(36)

Det italienska bolagsskattesystemet genomgick en omfattande reform under 2003, samtidigt som den ordning för omjustering av skatt trädde i kraft (den 1 januari 2004) som anges i lag 350/2003. Reformen trädde i kraft genom Decreto Legislativo nr 344 av den 12 december 2003, (nedan kallat D.Lgs. 344/2003) som anger följande som är av intresse vad gäller detta förfarande:

i)

Upphävandet av IRPEG (den tidigare bolagsskatten) och införandet av en ny bolagsskatt (IRES) med en skattesats på 33 %, samtidigt som upphävandet av Dual Income Tax (DIT), som bestod av tillämpningen av en minskad IRPEG-skattesats (på 19 %) på beloppet för den beskattningsbara inkomst som återinvesterats i bolaget.

| ii) | Upphävande av systemet med skatteavdrag genom vilket utdelningarna beskattades på nytt när de togs emot av aktieägarna, men den bolagsskatt som betalades drogs av genom skatteavdrag, och som har ersatts med ett undantagssystem som tillämpas på både inhemska och utländska utdelningar. |
| --- | --- |

ii)

Upphävande av systemet med skatteavdrag genom vilket utdelningarna beskattades på nytt när de togs emot av aktieägarna, men den bolagsskatt som betalades drogs av genom skatteavdrag, och som har ersatts med ett undantagssystem som tillämpas på både inhemska och utländska utdelningar.

| iii) | Införandet av en undantagsordning från skatteplikt på aktier för kapitalvinster som härrör från försäljning av kvalificerat aktieinnehav parallellt med avskaffandet av möjligheten att dra av nedskrivningar av aktieinnehavet. |
| --- | --- |

iii)

Införandet av en undantagsordning från skatteplikt på aktier för kapitalvinster som härrör från försäljning av kvalificerat aktieinnehav parallellt med avskaffandet av möjligheten att dra av nedskrivningar av aktieinnehavet.

| iv) | Upphävandet av alternativskatten på 19 % på kapitalvinster som härrör från omstruktureringar av bolag enligt artikel 3 i D.Lgs. 358/1997. Genom upphävandet av D.Lgs. 358/1997 införlivades genom D.Lgs. 344/2003 skatteneutralitetsordningen för alla omorganisationer av bolag som fusioner och fissioner i den ändrade allmänna skattelagstiftningen (artiklarna 170–174) i Decreto del Presidente della Repubblica nr 917 av den 22 december 1986 med därpå följande ändringar. Överföring av verksamhetsgren och kvalificerat aktieinnehav införlivades dock inte i den ändrade skattelagstiftningen, vilket gav upphov till särbehandling mellan överföringar av verksamhetsgrenar som omfattas av ordningen med skatteneutralitet enligt artikel 175 i DPR 917/1986 och andra omorganisationer av bolag som omfattas av ordningen med skatteneutralitet. |
| --- | --- |

iv)

Upphävandet av alternativskatten på 19 % på kapitalvinster som härrör från omstruktureringar av bolag enligt artikel 3 i D.Lgs. 358/1997. Genom upphävandet av D.Lgs. 358/1997 införlivades genom D.Lgs. 344/2003 skatteneutralitetsordningen för alla omorganisationer av bolag som fusioner och fissioner i den ändrade allmänna skattelagstiftningen (artiklarna 170–174) i Decreto del Presidente della Repubblica nr 917 av den 22 december 1986 med därpå följande ändringar. Överföring av verksamhetsgren och kvalificerat aktieinnehav införlivades dock inte i den ändrade skattelagstiftningen, vilket gav upphov till särbehandling mellan överföringar av verksamhetsgrenar som omfattas av ordningen med skatteneutralitet enligt artikel 175 i DPR 917/1986 och andra omorganisationer av bolag som omfattas av ordningen med skatteneutralitet.

| (37) | Den skattereform som infördes genom D.Lgs. 344/2003 gör att alla omorganisationer mellan bolag i olika medlemsstater fortsätter att styras av ordningen med skatteneutralitet i fusionsdirektivet, som ger möjlighet att göra en överföring med skatteneutralitet. Möjligheten att tilllämpa skattealternativet på 19 % enligt artikel 3 i D.Lgs. 358/1997 upphävdes den 1 januari 2004, medan systemet för att fastställa kapitalvinster som härrör från överföringen av verksamhetsgrenar med skatteneutralitet behölls. Det frivilliga beskattningssystemet som anges i artikel 4 i D.Lgs. 358/1997 upphävdes också. Som ett resultat av reformen är skattesystemet för kapitalvinster som realiserats genom försäljning eller överföring av en verksamhetsgren detsamma som vid försäljning av enskilda tillgångar. |
| --- | --- |

(37)

Den skattereform som infördes genom D.Lgs. 344/2003 gör att alla omorganisationer mellan bolag i olika medlemsstater fortsätter att styras av ordningen med skatteneutralitet i fusionsdirektivet, som ger möjlighet att göra en överföring med skatteneutralitet. Möjligheten att tilllämpa skattealternativet på 19 % enligt artikel 3 i D.Lgs. 358/1997 upphävdes den 1 januari 2004, medan systemet för att fastställa kapitalvinster som härrör från överföringen av verksamhetsgrenar med skatteneutralitet behölls. Det frivilliga beskattningssystemet som anges i artikel 4 i D.Lgs. 358/1997 upphävdes också. Som ett resultat av reformen är skattesystemet för kapitalvinster som realiserats genom försäljning eller överföring av en verksamhetsgren detsamma som vid försäljning av enskilda tillgångar.

| (38) | Sammanfattningsvis var det, enligt bestämmelserna vid tidpunkten för lag nr 350/2003, ur skattesynpunkt lämpligare att överföra tillgångar genom utbyte av aktier än genom försäljning av tillgångar, då försäljningen av ett kvalificerat aktieinnehav omfattades av ett undantag, medan överlåtandet av underliggande tillgångar var skattepliktiga. |
| --- | --- |

(38)

Sammanfattningsvis var det, enligt bestämmelserna vid tidpunkten för lag nr 350/2003, ur skattesynpunkt lämpligare att överföra tillgångar genom utbyte av aktier än genom försäljning av tillgångar, då försäljningen av ett kvalificerat aktieinnehav omfattades av ett undantag, medan överlåtandet av underliggande tillgångar var skattepliktiga.

| (39) | Kommissionen ansåg det nödvändigt att beskriva den ram som fastställts i ovan nämnda fusionsdirektiv och i D.Lgs. 358/1997 i syfte att undersöka de olika ordningarna för bolag för att uppvärdera eller anpassa värdet på kapitaltillgångarna. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen ansåg det nödvändigt att beskriva den ram som fastställts i ovan nämnda fusionsdirektiv och i D.Lgs. 358/1997 i syfte att undersöka de olika ordningarna för bolag för att uppvärdera eller anpassa värdet på kapitaltillgångarna.

2.4   Omjusteringar enligt lag nr 342/2000, 448/2001 och 350/2003

| (40) | Lag nr 218/1990 rör privatisering genom omvandling och omorganisering av tillgångarna i vissa offentliga banker (enligt artikel 29 i Regio Decreto Legge nr 375 av den 12 mars 1936 som konverterats till lag nr 141 av den 7 mars 1938) till privata aktiebolag som bedriver verksamhet inom banksektorn (artikel 1 i lag nr 218/1990). Enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990 erkänns inte de kapitalvinster som realiserats genom överföringar av banktillgångar ur skattehänseende för att garantera skatteneutralitet. 15 % av dessa vinster beaktas ur skattehänseende och omfattas av den allmänna bolagsskattesats som gällde vid denna tidpunkt. Därigenom justeras det skattemässiga värdet på de tillgångar som överförs enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990 uppåt med bara 15 %, medan resterande 85 % av vinsten inte beaktas ur skattehänseende. |
| --- | --- |

(40)

Lag nr 218/1990 rör privatisering genom omvandling och omorganisering av tillgångarna i vissa offentliga banker (enligt artikel 29 i Regio Decreto Legge nr 375 av den 12 mars 1936 som konverterats till lag nr 141 av den 7 mars 1938) till privata aktiebolag som bedriver verksamhet inom banksektorn (artikel 1 i lag nr 218/1990). Enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990 erkänns inte de kapitalvinster som realiserats genom överföringar av banktillgångar ur skattehänseende för att garantera skatteneutralitet. 15 % av dessa vinster beaktas ur skattehänseende och omfattas av den allmänna bolagsskattesats som gällde vid denna tidpunkt. Därigenom justeras det skattemässiga värdet på de tillgångar som överförs enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990 uppåt med bara 15 %, medan resterande 85 % av vinsten inte beaktas ur skattehänseende.

| (41) | Saldot från skillnaden mellan, å ena sidan, det skattemässiga värdet på de aktier som tagits emot och de överförda tillgångarna och, å andra sidan, dessa tillgångars bokförda värde (justerat med bara 15 %) motsvarade en uppskjuten kapitalvinst. Beaktandet ur skattehänseende skjöts upp fram till den tidpunkt då tillgångarna i fråga såldes mot kontant betalning eller då den bokförda reserven, motsvarande det kapitalvärde som inte beaktats ur skattehänseende, delades ut till aktieägarna. |
| --- | --- |

(41)

Saldot från skillnaden mellan, å ena sidan, det skattemässiga värdet på de aktier som tagits emot och de överförda tillgångarna och, å andra sidan, dessa tillgångars bokförda värde (justerat med bara 15 %) motsvarade en uppskjuten kapitalvinst. Beaktandet ur skattehänseende skjöts upp fram till den tidpunkt då tillgångarna i fråga såldes mot kontant betalning eller då den bokförda reserven, motsvarande det kapitalvärde som inte beaktats ur skattehänseende, delades ut till aktieägarna.

| (42) | Följaktligen, enligt skatteredovisningsprincipen i lag nr 218/1990 beaktades inte kapitalvinsterna för de tillgångar som utbytts under de omorganisationer som omfattas av lagen ur skattehänseende för 85 % av tillgångarnas ekonomiska värde. Enligt de italienska myndigheterna omorganiserades bankerna mellan 1990–1995. De vinster som realiserades vid denna tidpunkt frystes under de följande åren och bolagen i fråga var skyldiga att redovisa de värdemässiga avvikelserna genom specifika dokument som bifogades skatteredovisningarna. |
| --- | --- |

(42)

Följaktligen, enligt skatteredovisningsprincipen i lag nr 218/1990 beaktades inte kapitalvinsterna för de tillgångar som utbytts under de omorganisationer som omfattas av lagen ur skattehänseende för 85 % av tillgångarnas ekonomiska värde. Enligt de italienska myndigheterna omorganiserades bankerna mellan 1990–1995. De vinster som realiserades vid denna tidpunkt frystes under de följande åren och bolagen i fråga var skyldiga att redovisa de värdemässiga avvikelserna genom specifika dokument som bifogades skatteredovisningarna.

| (43) | Enligt artikel 17 i lag nr 342 (7) av den 21 november 2000 (nedan kallad lag nr 342/2000), fick de bolag som bildades från omorganisationerna av bankerna enligt lag nr 218/1990 tillåtelse att justera de uppskjutna skattemässiga värdena för de bokförda värden som realiserats genom utbyte av tillgångar vid dessa omorganisationer och som fortfarande fanns i balansräkningarna per den 31 december 1999, under förutsättning att dessa bolag betalade en alternativ bolagsskatt på 19 % av vinsten i stället för den allmänna skattesatsen på 42,4 % som tillämpades vid denna tidpunkt (37 % i allmän bolagsskatt och 5,4 % i lokal skatt på näringsverksamhet). Justeringen begränsades till 85 % av det skattemässiga värde som inte beaktats eller av den ursprungliga vinsten. |
| --- | --- |

(43)

Enligt artikel 17 i lag nr 342 (7) av den 21 november 2000 (nedan kallad lag nr 342/2000), fick de bolag som bildades från omorganisationerna av bankerna enligt lag nr 218/1990 tillåtelse att justera de uppskjutna skattemässiga värdena för de bokförda värden som realiserats genom utbyte av tillgångar vid dessa omorganisationer och som fortfarande fanns i balansräkningarna per den 31 december 1999, under förutsättning att dessa bolag betalade en alternativ bolagsskatt på 19 % av vinsten i stället för den allmänna skattesatsen på 42,4 % som tillämpades vid denna tidpunkt (37 % i allmän bolagsskatt och 5,4 % i lokal skatt på näringsverksamhet). Justeringen begränsades till 85 % av det skattemässiga värde som inte beaktats eller av den ursprungliga vinsten.

| (44) | Genom att betala skatten på 19 % för kapitalvinst kunde både de bolag som innehade banktillgångarna och de bolag som innehade aktierna i dessa bolag justera sina skattemässiga värden för både tillgångarna och aktierna i fråga. Om aktierna hade överlåtits eller utbytits med andra bolag utan någon realiserad vinst i kontanter kunde också dessa bolag justera värdet på de utbytta aktierna. |
| --- | --- |

(44)

Genom att betala skatten på 19 % för kapitalvinst kunde både de bolag som innehade banktillgångarna och de bolag som innehade aktierna i dessa bolag justera sina skattemässiga värden för både tillgångarna och aktierna i fråga. Om aktierna hade överlåtits eller utbytits med andra bolag utan någon realiserad vinst i kontanter kunde också dessa bolag justera värdet på de utbytta aktierna.

| (45) | Kapitalvinstskatten minskades dock till 15 % (i stället för 19 % i alternativskatt) om banken valde att bara justera det skattemässiga värdet på sina tillgångar i stället för värdet på både tillgångarna och aktierna. I detta fall var det bara de banker som innehade de tillgångar som utbyttes vid den ursprungliga överföringen som åtnjöt ordningen för omjustering av skatt. |
| --- | --- |

(45)

Kapitalvinstskatten minskades dock till 15 % (i stället för 19 % i alternativskatt) om banken valde att bara justera det skattemässiga värdet på sina tillgångar i stället för värdet på både tillgångarna och aktierna. I detta fall var det bara de banker som innehade de tillgångar som utbyttes vid den ursprungliga överföringen som åtnjöt ordningen för omjustering av skatt.

| (46) | Till följd av skattebetalningen för kapitalvinsten frigör mottagarna slutligen de vinster som realiserades vid tidpunkten för de ursprungliga överföringstransaktionerna (och som innehas som bundna vinstreserver) och aktieägarna kan få dessa i form av utdelningar. |
| --- | --- |

(46)

Till följd av skattebetalningen för kapitalvinsten frigör mottagarna slutligen de vinster som realiserades vid tidpunkten för de ursprungliga överföringstransaktionerna (och som innehas som bundna vinstreserver) och aktieägarna kan få dessa i form av utdelningar.

| (47) | Parallellt med omjusteringen av de tillgångar och aktier som utbyttes vid den beskrivna omorganisationen av banksektorn, föreskrivs i artikel 19 i lag nr 342/2000 att samma alternativa skatt på kapitalvinster kunde betalas av de företag som var redo att omjustera det skattemässiga värdet på de tillgångar och aktier som de hade efter eventuella andra omorganisationer av bolag som gynnades av systemet med skatteneutralitet i enlighet med D.Lgs. 358/1997. |
| --- | --- |

(47)

Parallellt med omjusteringen av de tillgångar och aktier som utbyttes vid den beskrivna omorganisationen av banksektorn, föreskrivs i artikel 19 i lag nr 342/2000 att samma alternativa skatt på kapitalvinster kunde betalas av de företag som var redo att omjustera det skattemässiga värdet på de tillgångar och aktier som de hade efter eventuella andra omorganisationer av bolag som gynnades av systemet med skatteneutralitet i enlighet med D.Lgs. 358/1997.

| (48) | Ordningen enligt artikel 19 (som föreskrev alternativa skatter på kapitalvinster på 19 % och på 15 % för omjusteringar av tillgångar och aktier) likställde beaktandet ur skattehänseende av vinster till följd av omjustering av skatt i relation till de omorganisationer av bolag som genomfördes i enlighet med D.Lgs. nr 358/1997 med dem som gjordes av bankerna i enlighet med lag nr 218/1990. |
| --- | --- |

(48)

Ordningen enligt artikel 19 (som föreskrev alternativa skatter på kapitalvinster på 19 % och på 15 % för omjusteringar av tillgångar och aktier) likställde beaktandet ur skattehänseende av vinster till följd av omjustering av skatt i relation till de omorganisationer av bolag som genomfördes i enlighet med D.Lgs. nr 358/1997 med dem som gjordes av bankerna i enlighet med lag nr 218/1990.

| (49) | Vidare angavs i artikel 20 i lag nr 342/2000 närmare regler för den alternativa skatt på kapitalvinster som ska betalas och för skatteavdraget i relation till dessa skatter som gynnar de aktieägare som tar emot utdelningar som ett resultat av de kapitalvinster som beaktats ur skattehänseende. |
| --- | --- |

(49)

Vidare angavs i artikel 20 i lag nr 342/2000 närmare regler för den alternativa skatt på kapitalvinster som ska betalas och för skatteavdraget i relation till dessa skatter som gynnar de aktieägare som tar emot utdelningar som ett resultat av de kapitalvinster som beaktats ur skattehänseende.

| (50) | I lag nr 448 av den 28 december 2001 (lag nr 448/2001) förlängdes tidsfristerna för ordningen för omjustering av skatter som anges i lag nr 342/2000 avseende tillgångarna i balansräkningen för ett bolag vars värde ännu inte har omjusterats. |
| --- | --- |

(50)

I lag nr 448 av den 28 december 2001 (lag nr 448/2001) förlängdes tidsfristerna för ordningen för omjustering av skatter som anges i lag nr 342/2000 avseende tillgångarna i balansräkningen för ett bolag vars värde ännu inte har omjusterats.

| (51) | I artikel 3.11 i lag nr 448/2001 föreskrivs att ordningen med omjustering av skatt enligt artiklarna 17–20 i lag nr 342/2000 ska tillämpas på vinster som inte beaktats ur skattehänseende för både tillgångar och aktier som härrör från omorganisationer av banksektorn i enlighet med lag nr 218/1990 och för tillgångar som härrör från andra omorganisationer i enlighet med D. Lgs. 358/1997 och som ännu innehas per den 31 december 2001. I lag nr 448/2001 föreskrevs att alternativskatterna på de vinster som beaktats ur skattehänseende skulle fastställas till 12 % vid dubbla omjusteringar (omjustering antingen av de tillgångar som innehas av det överlåtande bolaget eller de aktier som tagits emot av det bolag som innehade aktierna) och till 9 % vid enkla omjusteringar (bara de tillgångar som innehas av det överlåtande bolaget omjusteras) i stället för den bolagsskatt på 41 % som tillämpades vid tidpunkten för omjusteringen (allmän bolagsskatt på 36 % plus 5 % i lokal skatt på näringsverksamhet). |
| --- | --- |

(51)

I artikel 3.11 i lag nr 448/2001 föreskrivs att ordningen med omjustering av skatt enligt artiklarna 17–20 i lag nr 342/2000 ska tillämpas på vinster som inte beaktats ur skattehänseende för både tillgångar och aktier som härrör från omorganisationer av banksektorn i enlighet med lag nr 218/1990 och för tillgångar som härrör från andra omorganisationer i enlighet med D. Lgs. 358/1997 och som ännu innehas per den 31 december 2001. I lag nr 448/2001 föreskrevs att alternativskatterna på de vinster som beaktats ur skattehänseende skulle fastställas till 12 % vid dubbla omjusteringar (omjustering antingen av de tillgångar som innehas av det överlåtande bolaget eller de aktier som tagits emot av det bolag som innehade aktierna) och till 9 % vid enkla omjusteringar (bara de tillgångar som innehas av det överlåtande bolaget omjusteras) i stället för den bolagsskatt på 41 % som tillämpades vid tidpunkten för omjusteringen (allmän bolagsskatt på 36 % plus 5 % i lokal skatt på näringsverksamhet).

| (52) | Slutligen föreskrivs i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 att den ordning för omjustering av skatt som föreskrivs i artikel 17 i lag nr 342/2000 också kan tillämpas på realiserade vinster men som inte beaktats ur skattehänseende, vad gäller tillgångarna relaterade till omorganisationerna av banksektorn i enlighet med lag nr 218/1990 och som ännu finns i bolagets balansräkning per den 31 december 2003. I lag nr 350/2003 anges att alternativskatten på omjusteringar av kapitalvinster var 12 % vid dubbla omjusteringar (omjustering av både de tillgångar som innehas av banken och de aktier som tagits emot av den överlåtande banken) och 9 % vid enkel omjustering (bara de tillgångar som innehas av banken omjusteras). I artikel 26 i lag nr 350/2003 anges inte någon annan omjustering av tillgångarna avseende omorganisationer av allmänna bolag i enlighet med D.Lgs. 358/1997. |
| --- | --- |

(52)

Slutligen föreskrivs i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 att den ordning för omjustering av skatt som föreskrivs i artikel 17 i lag nr 342/2000 också kan tillämpas på realiserade vinster men som inte beaktats ur skattehänseende, vad gäller tillgångarna relaterade till omorganisationerna av banksektorn i enlighet med lag nr 218/1990 och som ännu finns i bolagets balansräkning per den 31 december 2003. I lag nr 350/2003 anges att alternativskatten på omjusteringar av kapitalvinster var 12 % vid dubbla omjusteringar (omjustering av både de tillgångar som innehas av banken och de aktier som tagits emot av den överlåtande banken) och 9 % vid enkel omjustering (bara de tillgångar som innehas av banken omjusteras). I artikel 26 i lag nr 350/2003 anges inte någon annan omjustering av tillgångarna avseende omorganisationer av allmänna bolag i enlighet med D.Lgs. 358/1997.

| (53) | I enlighet med artikel 2.26 i lag nr 350/2003 kunde historiska vinster som realiserades i enlighet med lag nr 218/1990 avseende överföringen av banktillgångar till nybildade eller befintliga privatbanker i utbyte mot aktier i dessa banker beaktas ur skattehänseende genom betalning av en alternativskatt på 12 % eller 9 % i stället för den bolagsskatt på 37,25 % som tillämpades vid denna tidpunkt (allmän bolagsskatt på 33 % plus 4,25 % i lokal skatt på näringsverksamhet). I lag nr 350/2003 föreskrivs också att alternativskatten skulle betalas i tre delbetalningar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006), utan räntebetalningar. |
| --- | --- |

(53)

I enlighet med artikel 2.26 i lag nr 350/2003 kunde historiska vinster som realiserades i enlighet med lag nr 218/1990 avseende överföringen av banktillgångar till nybildade eller befintliga privatbanker i utbyte mot aktier i dessa banker beaktas ur skattehänseende genom betalning av en alternativskatt på 12 % eller 9 % i stället för den bolagsskatt på 37,25 % som tillämpades vid denna tidpunkt (allmän bolagsskatt på 33 % plus 4,25 % i lokal skatt på näringsverksamhet). I lag nr 350/2003 föreskrivs också att alternativskatten skulle betalas i tre delbetalningar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006), utan räntebetalningar.

| (54) | Enligt upplysningarna från de italienska myndigheterna omjusterade nio bankkoncerner sina tillgångar i enlighet med artikel 26.26 i lag nr 350/2003 genom betalning av alternativskatten på kapitalvinster på 9 % (enkel omjustering). De totala kapitalvinster som dittills beaktats ur skattehänseende uppgick till över 2 059 miljoner EUR. De nio mottagarna betalade en alternativskatt på 180 615 534 EUR. För att beräkna skattens faktiska motsvarighet för att avgöra om det föreligger statligt stöd ska betalningarna för 2005 och 2006 höjas med referensräntan 3,7 % för återkrav av olagligt stöd som anges i kommissionens förordning nr 794/2004 (8). Den skatt som faktiskt utbetalats uppgår därmed till 185 505 996 EUR (9), vilket är referensbeloppet för att beräkna en eventuell bidragsekvivalent för stöd. |
| --- | --- |

(54)

Enligt upplysningarna från de italienska myndigheterna omjusterade nio bankkoncerner sina tillgångar i enlighet med artikel 26.26 i lag nr 350/2003 genom betalning av alternativskatten på kapitalvinster på 9 % (enkel omjustering). De totala kapitalvinster som dittills beaktats ur skattehänseende uppgick till över 2 059 miljoner EUR. De nio mottagarna betalade en alternativskatt på 180 615 534 EUR. För att beräkna skattens faktiska motsvarighet för att avgöra om det föreligger statligt stöd ska betalningarna för 2005 och 2006 höjas med referensräntan 3,7 % för återkrav av olagligt stöd som anges i kommissionens förordning nr 794/2004 (8). Den skatt som faktiskt utbetalats uppgår därmed till 185 505 996 EUR (9), vilket är referensbeloppet för att beräkna en eventuell bidragsekvivalent för stöd.

| (55) | I artikel 2.25 i lag nr 350/2003 anges att alla skattepliktiga bolag kan omvärdera de skattemässiga värdena på sina befintliga tillgångar per den 31 december 2002 för att ge dem deras marknadsvärde vid tidpunkten i fråga genom att betala en alternativskatt på 19 % för avskrivningsbara tillgångar och på 15 % för icke-avskrivningsbara tillgångar, som betalas i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006). |
| --- | --- |

(55)

I artikel 2.25 i lag nr 350/2003 anges att alla skattepliktiga bolag kan omvärdera de skattemässiga värdena på sina befintliga tillgångar per den 31 december 2002 för att ge dem deras marknadsvärde vid tidpunkten i fråga genom att betala en alternativskatt på 19 % för avskrivningsbara tillgångar och på 15 % för icke-avskrivningsbara tillgångar, som betalas i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006).

| (56) | Såsom anges ovan är omvärderingar extraordinära åtgärder som ibland tillåts genom särskilda skattebestämmelser för att få tillgångarnas historiska värde att stämma överens med deras nuvärde. En skattemässig omvärdering skiljer sig från en omjustering, eftersom det skattemässiga värdet på de tillgångar som innehas av ett bolag vid en omvärdering kan omjusteras till gällande marknadsvärde vid tidpunkten för omvärderingen, medan den skattemässiga vinst som beaktats vid en omjustering uppgår till högst det värde som realiserades vid tidpunkten för en tidigare realisering, t.ex. vid en omorganisation. |
| --- | --- |

(56)

Såsom anges ovan är omvärderingar extraordinära åtgärder som ibland tillåts genom särskilda skattebestämmelser för att få tillgångarnas historiska värde att stämma överens med deras nuvärde. En skattemässig omvärdering skiljer sig från en omjustering, eftersom det skattemässiga värdet på de tillgångar som innehas av ett bolag vid en omvärdering kan omjusteras till gällande marknadsvärde vid tidpunkten för omvärderingen, medan den skattemässiga vinst som beaktats vid en omjustering uppgår till högst det värde som realiserades vid tidpunkten för en tidigare realisering, t.ex. vid en omorganisation.

3.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET HAR INLETTS

| (57) | Genom sitt beslut av den 30 maj 2007 (10) inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget för den ordning för omjustering av skatt som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003, eftersom den föreföll uppfylla alla villkor för att betraktas som statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget och det förekom tvivel om dess förenlighet med den gemensamma marknaden då inga av undantagen i artiklarna 87.2 och 87.3 i EG-fördraget föreföll tillämpliga. |
| --- | --- |

(57)

Genom sitt beslut av den 30 maj 2007 (10) inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget för den ordning för omjustering av skatt som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003, eftersom den föreföll uppfylla alla villkor för att betraktas som statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget och det förekom tvivel om dess förenlighet med den gemensamma marknaden då inga av undantagen i artiklarna 87.2 och 87.3 i EG-fördraget föreföll tillämpliga.

| (58) | Kommissionen ansåg att artikel 2.26 i lag nr 350/2003 gav en ekonomisk förmån genom skillnaden mellan den skatt som faktiskt betalades under 2004 för att omjustera värdet på tillgångarna och den skatt som normalt skulle ha betalats om samma omjustering skulle ha gjorts i frånvaro av bestämmelserna i samma artikel 2.26 i lag nr 350/2003. Den ordinarie bolagsskattesats som var tillämplig under 2004 på dessa vinster skulle ha uppgått till 37,25 % (en allmän bolagsskatt på 33 % och en lokal skatt på näringsverksamhet på 4,25 %), medan den alternativskatt som faktiskt betalades uppgick till 9 %. Enligt lag nr 350/2003 betalades alternativskatten i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006) utan räntebetalningar, medan den skatt som normalt skulle ha tillämpats i avsaknad av bestämmelserna i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 skulle ha betalats under 2004. Kommissionen har beräknat att värdet, omvandlat i bidragsekvivalenter, på den skatt som faktiskt betalades av de nio mottagarna av den ordning som bedöms uppgick till 185 505 996 EUR, medan den ordinarie skatten skulle ha uppgått till 771 991 022 EUR (37,25 % av den realiserade vinsten på över 2 059 miljoner EUR). Skillnaden mellan den ordinarie skatt som skulle ha betalats och den skatt som faktiskt betalades uppgick till 586 485 026 EUR. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen ansåg att artikel 2.26 i lag nr 350/2003 gav en ekonomisk förmån genom skillnaden mellan den skatt som faktiskt betalades under 2004 för att omjustera värdet på tillgångarna och den skatt som normalt skulle ha betalats om samma omjustering skulle ha gjorts i frånvaro av bestämmelserna i samma artikel 2.26 i lag nr 350/2003. Den ordinarie bolagsskattesats som var tillämplig under 2004 på dessa vinster skulle ha uppgått till 37,25 % (en allmän bolagsskatt på 33 % och en lokal skatt på näringsverksamhet på 4,25 %), medan den alternativskatt som faktiskt betalades uppgick till 9 %. Enligt lag nr 350/2003 betalades alternativskatten i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006) utan räntebetalningar, medan den skatt som normalt skulle ha tillämpats i avsaknad av bestämmelserna i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 skulle ha betalats under 2004. Kommissionen har beräknat att värdet, omvandlat i bidragsekvivalenter, på den skatt som faktiskt betalades av de nio mottagarna av den ordning som bedöms uppgick till 185 505 996 EUR, medan den ordinarie skatten skulle ha uppgått till 771 991 022 EUR (37,25 % av den realiserade vinsten på över 2 059 miljoner EUR). Skillnaden mellan den ordinarie skatt som skulle ha betalats och den skatt som faktiskt betalades uppgick till 586 485 026 EUR.

| (59) | Kommissionen ansåg också att medan den förmånliga omjusteringen av skatt som uppnåddes genom de ovan nämnda lagarna nr 342/2000 och nr 448/2001 utgjorde allmänna skatteåtgärder för att säkerställa likvärdig beskattning av realiserade vinster, tillämpades den omjustering som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 enbart på de banker som omfattades av de omorganisationer som styrdes av lag nr 218/1990 och som därför inte kunde betraktas som en allmän åtgärd och inte heller garanterades lika behandling mellan de kapitalvinster som bedöms och de som realiserats genom jämförbara omorganisationer av bolag. Kommissionen framhöll också att det faktum att vissa italienska banker som hade betalat sina uppskjutna skatteskulder för kapitalvinster som inte hade beaktats ur skattehänseende i deras balansräkningar till en nominell skattekostnad, ökade sin attraktivitet vad gällde förvärv, vilket kunde ha gett upphov till snedvridningar på marknaden för förvärv inom banksektorn. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen ansåg också att medan den förmånliga omjusteringen av skatt som uppnåddes genom de ovan nämnda lagarna nr 342/2000 och nr 448/2001 utgjorde allmänna skatteåtgärder för att säkerställa likvärdig beskattning av realiserade vinster, tillämpades den omjustering som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 enbart på de banker som omfattades av de omorganisationer som styrdes av lag nr 218/1990 och som därför inte kunde betraktas som en allmän åtgärd och inte heller garanterades lika behandling mellan de kapitalvinster som bedöms och de som realiserats genom jämförbara omorganisationer av bolag. Kommissionen framhöll också att det faktum att vissa italienska banker som hade betalat sina uppskjutna skatteskulder för kapitalvinster som inte hade beaktats ur skattehänseende i deras balansräkningar till en nominell skattekostnad, ökade sin attraktivitet vad gällde förvärv, vilket kunde ha gett upphov till snedvridningar på marknaden för förvärv inom banksektorn.

| (60) | Kommissionen drog slutsatsen att ordningen i fråga kunde utgöra ett statligt stöd som var oförenligt med den gemensamma marknaden och den inledde följaktligen det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. Kommissionen varnade för att om den i ovan nämnda förfarande drog slutsatsen att den ordning som bedöms utgör statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden, skulle medlen komma att återkrävas i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (11). Mot bakgrund av tidigare praxis vad gäller vissa system för skattestöd (12), avser återkravet dock bara de skatter som inte hade betalats i förhållande till det belopp som en stödmottagare skulle ha betalat om mottagaren hade tillämpat andra skatteordningar som fanns tillgängliga vid den tidpunkten och under förutsättning att detta inte medförde en rekonstruktion av de hypotetiska val som stödmottagaren i fråga kunde ha gjort (13). Kommissionen uppmanade de italienska myndigheterna och de berörda parterna att lämna sina synpunkter på frågan om återkrav av olagligt stöd bara skulle genomföras med hänsyn tagen till skillnaden mellan den skatt som skulle ha betalats enligt det system för omvärdering som anges i artikel 2.25 i lag nr 350/2003 och den alternativskatt som faktiskt betalats av de stödmottagande bankerna enligt systemet för omjustering som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen drog slutsatsen att ordningen i fråga kunde utgöra ett statligt stöd som var oförenligt med den gemensamma marknaden och den inledde följaktligen det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. Kommissionen varnade för att om den i ovan nämnda förfarande drog slutsatsen att den ordning som bedöms utgör statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden, skulle medlen komma att återkrävas i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (11). Mot bakgrund av tidigare praxis vad gäller vissa system för skattestöd (12), avser återkravet dock bara de skatter som inte hade betalats i förhållande till det belopp som en stödmottagare skulle ha betalat om mottagaren hade tillämpat andra skatteordningar som fanns tillgängliga vid den tidpunkten och under förutsättning att detta inte medförde en rekonstruktion av de hypotetiska val som stödmottagaren i fråga kunde ha gjort (13). Kommissionen uppmanade de italienska myndigheterna och de berörda parterna att lämna sina synpunkter på frågan om återkrav av olagligt stöd bara skulle genomföras med hänsyn tagen till skillnaden mellan den skatt som skulle ha betalats enligt det system för omvärdering som anges i artikel 2.25 i lag nr 350/2003 och den alternativskatt som faktiskt betalats av de stödmottagande bankerna enligt systemet för omjustering som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003.

4.   KOMMENTARER FRÅN ITALIEN

| (61) | I sina kommentarer har de italienska myndigheterna i huvudsak a) avvisat klassificeringen av den bedömda ordningen som statligt stöd och b) i andra hand, noterat att den eventuella fördel som beviljats var mycket mindre än den som kommissionen preliminärt beräknat och därmed borde anses vara stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(61)

I sina kommentarer har de italienska myndigheterna i huvudsak a) avvisat klassificeringen av den bedömda ordningen som statligt stöd och b) i andra hand, noterat att den eventuella fördel som beviljats var mycket mindre än den som kommissionen preliminärt beräknat och därmed borde anses vara stöd av mindre betydelse.

| (62) | Italien hävdar främst att artikel 2.25 i lag nr 350/2003 omfattade alla bolag som hade genomgått omorganisationer att utnyttja möjligheten att omjustera värdet på sina tillgångar. Enligt de italienska myndigheterna generaliserades möjligheten att omjustera det skattemässiga värdet i förhållande till det bokförda genom en implicit hänvisning i artikel 2.25 till artikel 14 i lag nr 342/2000, som föreskrev att uppskjutna vinster ska beaktas ur skattehänseende efter skatteneutrala omorganisationer och därför omfattade alla avvikelser till följd av de omorganisationer av bolag som genomförts genom tillämpning av D.Lgs. 358/1977. |
| --- | --- |

(62)

Italien hävdar främst att artikel 2.25 i lag nr 350/2003 omfattade alla bolag som hade genomgått omorganisationer att utnyttja möjligheten att omjustera värdet på sina tillgångar. Enligt de italienska myndigheterna generaliserades möjligheten att omjustera det skattemässiga värdet i förhållande till det bokförda genom en implicit hänvisning i artikel 2.25 till artikel 14 i lag nr 342/2000, som föreskrev att uppskjutna vinster ska beaktas ur skattehänseende efter skatteneutrala omorganisationer och därför omfattade alla avvikelser till följd av de omorganisationer av bolag som genomförts genom tillämpning av D.Lgs. 358/1977.

| (63) | Enligt Italien kunde denna allmänna omjustering genomföras, enligt artikel 12 i lag nr 342/2000, genom betalning av en alternativskatt på 19 % vid omvärdering av avskrivningsbara tillgångar och på 15 % vid icke avskrivningsbara tillgångar som betalas i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006). Enligt Italien bör det system som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 värderas mot systemet med omjustering som infördes genom artikel 14 i lag nr 342/2000 snarare än det allmänna systemet med skattemässig omvärdering enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003 som kommissionen hävdar. Både den implicita omjusteringen och den explicita omvärderingen skulle enligt Italien ha lett till att man tillämpade samma alternativskatter på 19 % och 15 % som redan har beskrivits. Tvärtemot vad kommissionen hävdade när den inledde det formella granskningsförfarandet skulle den eventuella fördel till följd av artikel 2.26 i lag nr 350/2003 enligt Italien bara uppgå till skillnaden mellan alternativskatten på 9 % som de stödmottagande bankerna betalade för sina vinster som inte beaktats ur skattehänseende och den skatt på 15 % för samma vinster som eventuellt realiseras för alla andra bolag som är berättigade att omjustera värdet på sina tillgångar. Denna skillnad bör minskas ytterligare på grund av det faktum att de stödmottagande bankerna hade betalat en högre skatt på 15 % av sina ursprungliga realiserade vinster, i motsats till alla andra bolag som hade kunnat välja full skatteneutralitet enligt D.Lgs. 358/1997. |
| --- | --- |

(63)

Enligt Italien kunde denna allmänna omjustering genomföras, enligt artikel 12 i lag nr 342/2000, genom betalning av en alternativskatt på 19 % vid omvärdering av avskrivningsbara tillgångar och på 15 % vid icke avskrivningsbara tillgångar som betalas i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006). Enligt Italien bör det system som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 värderas mot systemet med omjustering som infördes genom artikel 14 i lag nr 342/2000 snarare än det allmänna systemet med skattemässig omvärdering enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003 som kommissionen hävdar. Både den implicita omjusteringen och den explicita omvärderingen skulle enligt Italien ha lett till att man tillämpade samma alternativskatter på 19 % och 15 % som redan har beskrivits. Tvärtemot vad kommissionen hävdade när den inledde det formella granskningsförfarandet skulle den eventuella fördel till följd av artikel 2.26 i lag nr 350/2003 enligt Italien bara uppgå till skillnaden mellan alternativskatten på 9 % som de stödmottagande bankerna betalade för sina vinster som inte beaktats ur skattehänseende och den skatt på 15 % för samma vinster som eventuellt realiseras för alla andra bolag som är berättigade att omjustera värdet på sina tillgångar. Denna skillnad bör minskas ytterligare på grund av det faktum att de stödmottagande bankerna hade betalat en högre skatt på 15 % av sina ursprungliga realiserade vinster, i motsats till alla andra bolag som hade kunnat välja full skatteneutralitet enligt D.Lgs. 358/1997.

| (64) | Italien anser vidare att omjusteringarna av vinsterna till följd av omorganisationerna av banksektorn enligt lag nr 218/1990 inte är jämförbar med någon av de andra åtgärderna för beaktande av vinster av två orsaker: för det första på grund av att omorganisationerna av bankerna i fråga var specifika och inte jämförbara med andra omorganisationer, och för det andra, på grund av att den skatteåtgärd som var avsedd att uppskjuta beaktandet av den realiserade vinsten var särskilt utformad för sådana omorganisationer genom att den gav ett system med delvis skatteneutralitet för både det överlåtande och det förvärvande bolaget. |
| --- | --- |

(64)

Italien anser vidare att omjusteringarna av vinsterna till följd av omorganisationerna av banksektorn enligt lag nr 218/1990 inte är jämförbar med någon av de andra åtgärderna för beaktande av vinster av två orsaker: för det första på grund av att omorganisationerna av bankerna i fråga var specifika och inte jämförbara med andra omorganisationer, och för det andra, på grund av att den skatteåtgärd som var avsedd att uppskjuta beaktandet av den realiserade vinsten var särskilt utformad för sådana omorganisationer genom att den gav ett system med delvis skatteneutralitet för både det överlåtande och det förvärvande bolaget.

| (65) | Vad gäller omorganisationernas unikhet vidhåller Italien att åtgärden bara avsåg vissa omorganisationer av banker, vilka genomfördes mellan den 22 augusti 1990 och den 31 december 1995, och som huvudsakligen syftade till att privatisera den offentliga banksektorn i Italien. Aktiebolagsformen ansågs vara den optimala bolagsformen för italienska offentliga banker för att säkerställa bildandet av privata bankkoncerner i Italien och främja lika villkor med andra banker på den gemensamma marknaden. I enlighet med lag nr 218/1990 tilldelades aktierna i de tidigare offentliga bankerna efter omorganisationen endera direkt till offentliga holdingbolag med ett i huvudsak offentligt ägande eller till nybildade eller befintliga privata bankstiftelser där det offentliga ägandet var spritt bland olika lokala organ. Både staten och stiftelserna anförtroddes att tillfälligt förvalta och att allt eftersom sälja aktierna i de nybildade bolagen på marknaden för att göra det möjligt att konsolidera banksektorn och bilda bankkoncerner i Italien. |
| --- | --- |

(65)

Vad gäller omorganisationernas unikhet vidhåller Italien att åtgärden bara avsåg vissa omorganisationer av banker, vilka genomfördes mellan den 22 augusti 1990 och den 31 december 1995, och som huvudsakligen syftade till att privatisera den offentliga banksektorn i Italien. Aktiebolagsformen ansågs vara den optimala bolagsformen för italienska offentliga banker för att säkerställa bildandet av privata bankkoncerner i Italien och främja lika villkor med andra banker på den gemensamma marknaden. I enlighet med lag nr 218/1990 tilldelades aktierna i de tidigare offentliga bankerna efter omorganisationen endera direkt till offentliga holdingbolag med ett i huvudsak offentligt ägande eller till nybildade eller befintliga privata bankstiftelser där det offentliga ägandet var spritt bland olika lokala organ. Både staten och stiftelserna anförtroddes att tillfälligt förvalta och att allt eftersom sälja aktierna i de nybildade bolagen på marknaden för att göra det möjligt att konsolidera banksektorn och bilda bankkoncerner i Italien.

| (66) | Systemet med skatteneutralitets särart för dessa omorganisationer av banker motiverade det faktum att det vid denna tidpunkt inte fanns något allmänt system för att säkerställa neutralitet vid omorganisationer av bolag och överföringar av verksamhetsgrenar. Lagstiftaren hade för avsikt att underlätta privatiseringen av vissa offentliga banker genom att omstrukturera dem och ändra deras bolagsform till privata aktiebolag, medan de undvek att ge dessa banker onödiga fördelar. För att förhindra snedvridningar av konkurrensen gentemot andra privata banker föreskrev lagstiftaren a) en delvis skatteneutralitet för både det överlåtande och det övertagande bolaget (15 % av den realiserade vinsten beaktades ur skattehänseende och beskattades till den ordinarie bolagsskatten som vid denna tidpunkt var 52,2 %), b) vinster som inte beaktats ur skattehänseende fördes upp i en särskild reserv i väntan på beskattning, och c) en utvidgning av samma delvisa skatteneutrala system till att omfatta omorganisationer av icke-offentliga banker för att garantera lika skattebehandling vid omorganisationer av banker där både offentliga och privata banker tilläts delta. |
| --- | --- |

(66)

Systemet med skatteneutralitets särart för dessa omorganisationer av banker motiverade det faktum att det vid denna tidpunkt inte fanns något allmänt system för att säkerställa neutralitet vid omorganisationer av bolag och överföringar av verksamhetsgrenar. Lagstiftaren hade för avsikt att underlätta privatiseringen av vissa offentliga banker genom att omstrukturera dem och ändra deras bolagsform till privata aktiebolag, medan de undvek att ge dessa banker onödiga fördelar. För att förhindra snedvridningar av konkurrensen gentemot andra privata banker föreskrev lagstiftaren a) en delvis skatteneutralitet för både det överlåtande och det övertagande bolaget (15 % av den realiserade vinsten beaktades ur skattehänseende och beskattades till den ordinarie bolagsskatten som vid denna tidpunkt var 52,2 %), b) vinster som inte beaktats ur skattehänseende fördes upp i en särskild reserv i väntan på beskattning, och c) en utvidgning av samma delvisa skatteneutrala system till att omfatta omorganisationer av icke-offentliga banker för att garantera lika skattebehandling vid omorganisationer av banker där både offentliga och privata banker tilläts delta.

| (67) | De italienska myndigheterna delar kommissionens slutsatser vad gäller att systemen med skatteneutralitet som föreskrivs i både lag nr 218/1990 och i D.Lgs. 358/1999 inte utgör statligt stöd eftersom de motiveras av skattesystemets inre logik (punkt 30 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet). Italien anser vidare att om dessa slutsatser är korrekta bör inte heller det system med omjustering av skatt som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 anses utgöra statligt stöd, då detta var nödvändigt för att fullborda det delvisa systemet med skatteneutralitet som anges i artikel 7.2 i lag nr 218/1990 och mot bakgrund av särarten hos omorganisationerna inom banksektorn. |
| --- | --- |

(67)

De italienska myndigheterna delar kommissionens slutsatser vad gäller att systemen med skatteneutralitet som föreskrivs i både lag nr 218/1990 och i D.Lgs. 358/1999 inte utgör statligt stöd eftersom de motiveras av skattesystemets inre logik (punkt 30 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet). Italien anser vidare att om dessa slutsatser är korrekta bör inte heller det system med omjustering av skatt som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 anses utgöra statligt stöd, då detta var nödvändigt för att fullborda det delvisa systemet med skatteneutralitet som anges i artikel 7.2 i lag nr 218/1990 och mot bakgrund av särarten hos omorganisationerna inom banksektorn.

| (68) | Italien understryker att de enda vinster som kunde omjusteras var saldot av de historiska vinsterna till följd av de ursprungliga omorganisationer som genomfördes mellan den 22 augusti 1990 och den 31 december 1995 efter det att vinsten beskattats med 15 %. För dessa vinster som inte är nya utan har realiserats under tidigare år skulle tillämpningen av en minskad alternativskatt fullt ut motiveras av den specifika arten på inkomsterna i fråga och särskilt av den specifika arten på omorganisationerna av bankerna enligt lag nr 218/2000, för vilken en skatt på 52,2 % för 15 % av den realiserade vinsten betalades. Om man tar ett genomsnitt på skattesatsen 52,2 % med alternativskatterna på 9 % och 12 % som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 på resterande 85 % av vinsten skulle den övergripande bolagsskatten ha legat på mellan 15,48 % och 17,85 %: Dessa skattesatser är enligt Italien jämförbara med skattesatserna på 15 % och 19 % som är tillämpliga enligt det implicita systemet med omjustering som anges i lag 350/2003 för avskrivningsbara respektive icke-avskrivningsbara tillgångar i alla bolag. |
| --- | --- |

(68)

Italien understryker att de enda vinster som kunde omjusteras var saldot av de historiska vinsterna till följd av de ursprungliga omorganisationer som genomfördes mellan den 22 augusti 1990 och den 31 december 1995 efter det att vinsten beskattats med 15 %. För dessa vinster som inte är nya utan har realiserats under tidigare år skulle tillämpningen av en minskad alternativskatt fullt ut motiveras av den specifika arten på inkomsterna i fråga och särskilt av den specifika arten på omorganisationerna av bankerna enligt lag nr 218/2000, för vilken en skatt på 52,2 % för 15 % av den realiserade vinsten betalades. Om man tar ett genomsnitt på skattesatsen 52,2 % med alternativskatterna på 9 % och 12 % som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 på resterande 85 % av vinsten skulle den övergripande bolagsskatten ha legat på mellan 15,48 % och 17,85 %: Dessa skattesatser är enligt Italien jämförbara med skattesatserna på 15 % och 19 % som är tillämpliga enligt det implicita systemet med omjustering som anges i lag 350/2003 för avskrivningsbara respektive icke-avskrivningsbara tillgångar i alla bolag.

| (69) | Vidare anser Italien att systemet med omjustering i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 är mindre flexibelt då det föreskriver en omjustering av alla resterande vinster till följd av den ursprungliga omorganisationen, medan systemet med den implicita omjusteringen i artikel 2.25 föreskriver möjligheten att justera värdet enbart på de tillgångar som bokförts till ett högre värde. Enligt Italien var denna flexibilitet mycket värdefull för de stödmottagande bolagen, eftersom dessa kunde välja att bara omjustera avskrivningsbara tillgångar och inte de vars försäljning gav upphov till icke undantagna vinster. Exempelvis undantas försäljningen av kvalificerat aktieägande enligt undantaget från skatteplikt för aktier till 95 % per den 1 januari 2004 och det skulle därför inte vara lämpligt för ett bolag att betala skatt för vinster på tillgångar som ändå nästan helt skulle komma att undantas. Enligt de italienska myndigheterna är inte skillnaden betydande, då en stor del av de tillgångar som historiskt överfördes till nybildandet av banker under 1990-talet bestod av kvalificerat aktieinnehav som var så gott som skattebefriat till följd av 2003 års skattereform som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

(69)

Vidare anser Italien att systemet med omjustering i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 är mindre flexibelt då det föreskriver en omjustering av alla resterande vinster till följd av den ursprungliga omorganisationen, medan systemet med den implicita omjusteringen i artikel 2.25 föreskriver möjligheten att justera värdet enbart på de tillgångar som bokförts till ett högre värde. Enligt Italien var denna flexibilitet mycket värdefull för de stödmottagande bolagen, eftersom dessa kunde välja att bara omjustera avskrivningsbara tillgångar och inte de vars försäljning gav upphov till icke undantagna vinster. Exempelvis undantas försäljningen av kvalificerat aktieägande enligt undantaget från skatteplikt för aktier till 95 % per den 1 januari 2004 och det skulle därför inte vara lämpligt för ett bolag att betala skatt för vinster på tillgångar som ändå nästan helt skulle komma att undantas. Enligt de italienska myndigheterna är inte skillnaden betydande, då en stor del av de tillgångar som historiskt överfördes till nybildandet av banker under 1990-talet bestod av kvalificerat aktieinnehav som var så gott som skattebefriat till följd av 2003 års skattereform som beskrivs ovan.

| (70) | Slutligen anser Italien att även om kommissionen drar slutsatsen att den skattesats som betalats enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003 var mer fördelaktig än den som skulle ha betalats enligt det ”allmänna” systemet med omjustering enligt artikel 2.25 i samma lag, skulle den konkreta skillnaden bli minimal och skulle kunna betraktas som stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(70)

Slutligen anser Italien att även om kommissionen drar slutsatsen att den skattesats som betalats enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003 var mer fördelaktig än den som skulle ha betalats enligt det ”allmänna” systemet med omjustering enligt artikel 2.25 i samma lag, skulle den konkreta skillnaden bli minimal och skulle kunna betraktas som stöd av mindre betydelse.

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (71) | De berörda parterna har i sina synpunkter lagt fram flera argument för att avslå klassificeringen av den ordning för omjustering av skatt som är under bedömning som statligt stöd. De vidhåller att det var en teknisk skatteåtgärd avsedd att avhjälpa en specifik situation, nämligen att lösa problemet med avvikelser vad gäller vissa skattemässiga värden som inte beaktats ur skattehänseende relaterade till tillgångar som utbyttes vid vissa omorganisationer i banksektorn, och att det inte alls skulle ge de berörda bankkoncernerna en fördel då dessa skulle betala extra avgifter, som normalt inte tas ut av andra bolag som deltagit i jämförbara omorganisationer inom ramen för det allmänna systemet med skatteneutralitet som föreskrivs i D.Lgs. nr 358/1997 och i fusionsdirektivet. |
| --- | --- |

(71)

De berörda parterna har i sina synpunkter lagt fram flera argument för att avslå klassificeringen av den ordning för omjustering av skatt som är under bedömning som statligt stöd. De vidhåller att det var en teknisk skatteåtgärd avsedd att avhjälpa en specifik situation, nämligen att lösa problemet med avvikelser vad gäller vissa skattemässiga värden som inte beaktats ur skattehänseende relaterade till tillgångar som utbyttes vid vissa omorganisationer i banksektorn, och att det inte alls skulle ge de berörda bankkoncernerna en fördel då dessa skulle betala extra avgifter, som normalt inte tas ut av andra bolag som deltagit i jämförbara omorganisationer inom ramen för det allmänna systemet med skatteneutralitet som föreskrivs i D.Lgs. nr 358/1997 och i fusionsdirektivet.

| (72) | De berörda parterna hävdar att den ordning som bedöms inte är selektiv eftersom den motiveras av de speciella förhållandena inom banksektorn och särskilt av förhållandena vad gäller omstruktureringar av banker i Italien. Enligt de berörda parterna har kommissionen redan bedömt det delvisa systemet med skatteneutralitet som anges i lag nr 218/1990 som förenligt med den gemensamma marknaden i tidigare beslut som t.ex. i beslut 2002/581/EG av den 11 december 2001 om den stödordning som Italien har genomfört till förmån för banker (14), som i sin tur hänvisar till tillkännagivandet om att inleda det formella granskningsförfarandet av det stöd som Italien beviljat Banco di Napoli
   (15). |
| --- | --- |

(72)

De berörda parterna hävdar att den ordning som bedöms inte är selektiv eftersom den motiveras av de speciella förhållandena inom banksektorn och särskilt av förhållandena vad gäller omstruktureringar av banker i Italien. Enligt de berörda parterna har kommissionen redan bedömt det delvisa systemet med skatteneutralitet som anges i lag nr 218/1990 som förenligt med den gemensamma marknaden i tidigare beslut som t.ex. i beslut 2002/581/EG av den 11 december 2001 om den stödordning som Italien har genomfört till förmån för banker (14), som i sin tur hänvisar till tillkännagivandet om att inleda det formella granskningsförfarandet av det stöd som Italien beviljat Banco di Napoli
   (15).

| (73) | De berörda parterna hävdar också att de omstrukturerade bankerna inte gynnas av någon fördel, om man jämför den alternativskatt som betalats för att omjustera vinsterna och den skatt som ska betalas av andra bolag som genomgått liknande skatteneutrala omorganisationer. De olika skattesatser som tillämpades under 2003 för de omstrukturerade bankerna i motsats till andra bolag förklaras av de olika skattesystem som gällde vid de två omgångarna av omorganisationer. Parterna påpekar att medan de vinster som inte beaktats ur skattehänseende till följd av omstruktureringarna enligt D.Lgs. 358/1997 var ”utdelningsbara vinster” som kunde delas ut till aktieägare utan ytterligare bolagsbeskattning, var de realiserade vinsterna enligt lag nr 218/1990 ”uppskjutna vinster” både för övertagaren och överlåtaren till dess att dessa vinster delades ut till respektive aktieägare. |
| --- | --- |

(73)

De berörda parterna hävdar också att de omstrukturerade bankerna inte gynnas av någon fördel, om man jämför den alternativskatt som betalats för att omjustera vinsterna och den skatt som ska betalas av andra bolag som genomgått liknande skatteneutrala omorganisationer. De olika skattesatser som tillämpades under 2003 för de omstrukturerade bankerna i motsats till andra bolag förklaras av de olika skattesystem som gällde vid de två omgångarna av omorganisationer. Parterna påpekar att medan de vinster som inte beaktats ur skattehänseende till följd av omstruktureringarna enligt D.Lgs. 358/1997 var ”utdelningsbara vinster” som kunde delas ut till aktieägare utan ytterligare bolagsbeskattning, var de realiserade vinsterna enligt lag nr 218/1990 ”uppskjutna vinster” både för övertagaren och överlåtaren till dess att dessa vinster delades ut till respektive aktieägare.

| (74) | De olika skattesystemen för de reliserade vinster som var ett resultat av de två situationerna hävdes i det italienska finansministeriets beslut (risoluzione) nr 82/2000 (16), genom vilken skattemyndigheten borde ha medgett att skillnaden mellan marknadsvärdet på en överförd verksamhetsgren och dess skattemässiga värde inte gav upphov till en skattepliktig vinst enligt systemet med skatteneutralitet, under förutsättning att det skattemässiga värdet för övertagaren eller överlåtaren inte justerades till marknadsvärdet. I beslutet angavs vidare att den realiserade skillnaden från överföringen av verksamhetsgrenen inte hade någon rent bokföringsmässig relevans förrän tillgångarna såldes och den ”uppskjutna vinsten” delades ut till aktieägarna utan bolagsskatt. Å andra sidan beskattades den bokförda skillnaden för en överföring enligt systemet med delvis skatteneutralitet till följd av omstruktureringarna av bankerna i fråga, enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990, inte bara när tillgångarna såldes utan också när vinsten delades ut. |
| --- | --- |

(74)

De olika skattesystemen för de reliserade vinster som var ett resultat av de två situationerna hävdes i det italienska finansministeriets beslut (risoluzione) nr 82/2000 (16), genom vilken skattemyndigheten borde ha medgett att skillnaden mellan marknadsvärdet på en överförd verksamhetsgren och dess skattemässiga värde inte gav upphov till en skattepliktig vinst enligt systemet med skatteneutralitet, under förutsättning att det skattemässiga värdet för övertagaren eller överlåtaren inte justerades till marknadsvärdet. I beslutet angavs vidare att den realiserade skillnaden från överföringen av verksamhetsgrenen inte hade någon rent bokföringsmässig relevans förrän tillgångarna såldes och den ”uppskjutna vinsten” delades ut till aktieägarna utan bolagsskatt. Å andra sidan beskattades den bokförda skillnaden för en överföring enligt systemet med delvis skatteneutralitet till följd av omstruktureringarna av bankerna i fråga, enligt artikel 7.2 i lag nr 218/1990, inte bara när tillgångarna såldes utan också när vinsten delades ut.

| (75) | Enligt synpunkterna från de berörda parterna kan det faktum att de skattesatser som fastställdes enligt lagarna nr 342/2000 och nr 448/2001 för omjustering av vinsterna under 2000 och 2001 var desamma vid omstrukturering av banker och andra bolag, medan skattesatserna för omjustering under 2003 var mer fördelaktiga för bankerna, förklaras av den ändring som infördes genom bolagsskattereformen från 2003 som ersatte beskattningssystemet med metoden med skattebefrielse till 95 % för att undvika dubbelsbeskattning vid utdelning. |
| --- | --- |

(75)

Enligt synpunkterna från de berörda parterna kan det faktum att de skattesatser som fastställdes enligt lagarna nr 342/2000 och nr 448/2001 för omjustering av vinsterna under 2000 och 2001 var desamma vid omstrukturering av banker och andra bolag, medan skattesatserna för omjustering under 2003 var mer fördelaktiga för bankerna, förklaras av den ändring som infördes genom bolagsskattereformen från 2003 som ersatte beskattningssystemet med metoden med skattebefrielse till 95 % för att undvika dubbelsbeskattning vid utdelning.

| (76) | Enligt kommentarerna från de berörda parterna kunde de omstrukturerade bolagen (i motsats till de omstrukturerade bankerna) ha delat ut sina historiska vinster utan att betala någon bolagsskatt men, enligt det skattesystem som tillämpades till och med den 31 december 2003 skulle utdelningarna ha varit skattepliktiga för mottagarnaaktieägarna. I det fall en alternativ bolagsskatt ålades för att beakta dessa vinster ur skattehänseende (som i fallet med systemen för omjusteringar av skatt under 2000 och 2001) skulle den betalade skatten ha avräknats mot den skatt aktieägaren skulle ha fått betala efter utdelningen. Enligt det tidigare skattesystemet skulle skatten på aktieägarnivå i varje händelse ha absorberat den bolagsskatt som eventuellt betalats i form av ett förskott och hade därmed likställt skattebehandlingen med varje system för omjustering. Detta skulle ha motiverat att samma alternativskatt tillämpades på både omstrukturerade banker och andra omorganiserade bolag vid en omorganisation. |
| --- | --- |

(76)

Enligt kommentarerna från de berörda parterna kunde de omstrukturerade bolagen (i motsats till de omstrukturerade bankerna) ha delat ut sina historiska vinster utan att betala någon bolagsskatt men, enligt det skattesystem som tillämpades till och med den 31 december 2003 skulle utdelningarna ha varit skattepliktiga för mottagarnaaktieägarna. I det fall en alternativ bolagsskatt ålades för att beakta dessa vinster ur skattehänseende (som i fallet med systemen för omjusteringar av skatt under 2000 och 2001) skulle den betalade skatten ha avräknats mot den skatt aktieägaren skulle ha fått betala efter utdelningen. Enligt det tidigare skattesystemet skulle skatten på aktieägarnivå i varje händelse ha absorberat den bolagsskatt som eventuellt betalats i form av ett förskott och hade därmed likställt skattebehandlingen med varje system för omjustering. Detta skulle ha motiverat att samma alternativskatt tillämpades på både omstrukturerade banker och andra omorganiserade bolag vid en omorganisation.

| (77) | Situationen ändrades väsentligt efter den 31 december 2003 genom införandet av systemet med skattebefrielse på 95 % av de vinster som delades ut till följd av vinsterna från omorganisationerna. Från 2004 tillämpades skatten på vinster realiserade från omorganisationer av andra bolag än banker och som senare delades ut bara på 5 % av den vinst som delades ut, där den sistnämnda var den enda skatt som togs ut (om ingen alternativskatt tillämpades), medan den ordinarie bolagsskatten tillämpades för vinsterna från de omorganiserade bankerna om dessa hade delats ut (också om ingen alternativskatt tillämpades). För att korrigera denna skillnad i behandling hävdas lagstiftaren ha infört den nominella alternativskatt som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 för att beakta de uppskjutna vinsterna enbart för att beakta de omorganiserade bankerna i fråga, genom att undanta de vinster som skjutits upp enligt D.Lgs. 358/1997 från skatteplikt, eftersom de inte beskattades så hårt vid utdelning (95 % befriades från skatt på mottagarnivå). |
| --- | --- |

(77)

Situationen ändrades väsentligt efter den 31 december 2003 genom införandet av systemet med skattebefrielse på 95 % av de vinster som delades ut till följd av vinsterna från omorganisationerna. Från 2004 tillämpades skatten på vinster realiserade från omorganisationer av andra bolag än banker och som senare delades ut bara på 5 % av den vinst som delades ut, där den sistnämnda var den enda skatt som togs ut (om ingen alternativskatt tillämpades), medan den ordinarie bolagsskatten tillämpades för vinsterna från de omorganiserade bankerna om dessa hade delats ut (också om ingen alternativskatt tillämpades). För att korrigera denna skillnad i behandling hävdas lagstiftaren ha infört den nominella alternativskatt som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 för att beakta de uppskjutna vinsterna enbart för att beakta de omorganiserade bankerna i fråga, genom att undanta de vinster som skjutits upp enligt D.Lgs. 358/1997 från skatteplikt, eftersom de inte beskattades så hårt vid utdelning (95 % befriades från skatt på mottagarnivå).

| (78) | Sammanfattningsvis gav inte 2003 års system för omjustering av skatt någon fördel till de omstrukturerade bankerna, utan det var en åtgärd för att justera skillnaden mellan de betydligt mer betungande systemen för omjustering av skatt som anges i lag 218/1990 för omstrukturerade banker och det mer generösa systemet för utdelade vinster för omorganiserade bolag enligt det allmänna systemet i D.Lgs. 358/1997. |
| --- | --- |

(78)

Sammanfattningsvis gav inte 2003 års system för omjustering av skatt någon fördel till de omstrukturerade bankerna, utan det var en åtgärd för att justera skillnaden mellan de betydligt mer betungande systemen för omjustering av skatt som anges i lag 218/1990 för omstrukturerade banker och det mer generösa systemet för utdelade vinster för omorganiserade bolag enligt det allmänna systemet i D.Lgs. 358/1997.

| (79) | Slutligen har de berörda parterna påpekat att även om kommissionen drar slutsatsen att systemet med omjustering av skatt enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003 gav en särskild fördel bara till de banker som deltagit i omstruktureringarna enligt lag nr 218/1990, skulle inte fördelen ha uppgått till den som kommissionen preliminärt beräknade. Fördelen skulle i själva verket bestå av skillnaden mellan den skatt som betalats för omjusteringen och den särskilda skatt som betalats separat för att uppvärdera enskilda avskrivningsbara eller icke avskrivningsbara tillgångar enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003. En sådan skillnad skulle motsvara en del av skatten för omvärderingen och borde minskas genom den skatt som betalats i överskott för att omjustera tillgångar som inte ger upphov till skattepliktiga vinster om de säljs (tillgångar från de överlåtelser som ger upphov till skattebefriade kapitalvinster). |
| --- | --- |

(79)

Slutligen har de berörda parterna påpekat att även om kommissionen drar slutsatsen att systemet med omjustering av skatt enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003 gav en särskild fördel bara till de banker som deltagit i omstruktureringarna enligt lag nr 218/1990, skulle inte fördelen ha uppgått till den som kommissionen preliminärt beräknade. Fördelen skulle i själva verket bestå av skillnaden mellan den skatt som betalats för omjusteringen och den särskilda skatt som betalats separat för att uppvärdera enskilda avskrivningsbara eller icke avskrivningsbara tillgångar enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003. En sådan skillnad skulle motsvara en del av skatten för omvärderingen och borde minskas genom den skatt som betalats i överskott för att omjustera tillgångar som inte ger upphov till skattepliktiga vinster om de säljs (tillgångar från de överlåtelser som ger upphov till skattebefriade kapitalvinster).

6.   BEDÖMNING

6.1   Statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget

| (80) | Enligt domstolens fastställda rättspraxis (17) måste en åtgärd uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 i EG-fördraget för att kunna betraktas som statligt stöd. Åtgärden ska beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel, ge en fördel soom selektivt gynnar vissa företag eller viss produktion utan att detta motiveras av skattesystemets inre logik, snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln. |
| --- | --- |

(80)

Enligt domstolens fastställda rättspraxis (17) måste en åtgärd uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 i EG-fördraget för att kunna betraktas som statligt stöd. Åtgärden ska beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel, ge en fördel soom selektivt gynnar vissa företag eller viss produktion utan att detta motiveras av skattesystemets inre logik, snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln.

| (81) | Kommissionen anser att den åtgärd som bedöms klart finansieras med hjälp av statliga medel, då betalningen av en minskad nominell alternativskatt i stället för den ordinarie bolagsskatten på vinster som beaktats ur skattehänseende som gäller enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003 motsvarar en befrielse från den bolagsskatt som normalt skulle ha betalats och som leder till en minskning av statliga medel. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen anser att den åtgärd som bedöms klart finansieras med hjälp av statliga medel, då betalningen av en minskad nominell alternativskatt i stället för den ordinarie bolagsskatten på vinster som beaktats ur skattehänseende som gäller enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003 motsvarar en befrielse från den bolagsskatt som normalt skulle ha betalats och som leder till en minskning av statliga medel.

| (82) | De italienska myndigheterna och de berörda parterna har påpekat att kommissionen, i sina tidigare beslut 2000/600/EG (18), om villkorligt godkännande av stöd som Italien beviljat de offentliga bankerna Banco di Sicilia och Sicilcassa, och 1999/288/EG (19), om villkorligt stöd som Italien beviljat Banco di Napoli, har undersökt och godkänt det delvisa systemet med skatteneutralitet som anges i lag nr 218/1990, i vilka den drog slutsatsen att åtgärden inte utgjorde statligt stöd. Av denna orsak skulle inte heller den ordning som bedöms utgöra statligt stöd då den är det naturliga resultatet av det system med uppskjutning av skatt som anges i lag nr 218/1990. |
| --- | --- |

(82)

De italienska myndigheterna och de berörda parterna har påpekat att kommissionen, i sina tidigare beslut 2000/600/EG (18), om villkorligt godkännande av stöd som Italien beviljat de offentliga bankerna Banco di Sicilia och Sicilcassa, och 1999/288/EG (19), om villkorligt stöd som Italien beviljat Banco di Napoli, har undersökt och godkänt det delvisa systemet med skatteneutralitet som anges i lag nr 218/1990, i vilka den drog slutsatsen att åtgärden inte utgjorde statligt stöd. Av denna orsak skulle inte heller den ordning som bedöms utgöra statligt stöd då den är det naturliga resultatet av det system med uppskjutning av skatt som anges i lag nr 218/1990.

| (83) | Kommissionen anser att artikel 7.2 i lag nr 218/1990 föreskriver att de överföringar av tillgångar och aktier som genomförs inom ramen för omorganisationer inom banksektorn behandlades som delvis skatteneutrala. Det innebar att de vinster som realiserades vid överföringen av verksamhetsgrenarna delvis inte beaktades ur skattehänseende för både det överförande och det överlåtande bolaget, under förutsättning att de tillgångar som ingår i den överförda verksamhetsgrenen får samma skattemässiga värde som de hade när de innehades av överlåtaren (överfört skattemässigt värde) och de aktier som tas emot av samma organ får samma skattemässiga värde som de överförda tillgångarna (utbytt skattemässigt värde). |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen anser att artikel 7.2 i lag nr 218/1990 föreskriver att de överföringar av tillgångar och aktier som genomförs inom ramen för omorganisationer inom banksektorn behandlades som delvis skatteneutrala. Det innebar att de vinster som realiserades vid överföringen av verksamhetsgrenarna delvis inte beaktades ur skattehänseende för både det överförande och det överlåtande bolaget, under förutsättning att de tillgångar som ingår i den överförda verksamhetsgrenen får samma skattemässiga värde som de hade när de innehades av överlåtaren (överfört skattemässigt värde) och de aktier som tas emot av samma organ får samma skattemässiga värde som de överförda tillgångarna (utbytt skattemässigt värde).

| (84) | Eftersom ingen ökning av de utbytta tillgångarnas och aktiernas skattemässiga värde bokfördes inom ramen för denna ordning beviljades ingen skattefördel till de omorganiserade parterna och beskattningen av de vinster som realiserades vid överföringen skjöts bara upp tillfälligt för framtida beskattning (som det överlåtande bolagets försäljning av tillgångarna eller det överförande bolagets försäljning av aktierna). Eftersom skatteunderlaget varken ökade för överföraren eller överlåtaren förekom inget stöd till följd av uppskjutandet av beskattningen av vinsten. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom ingen ökning av de utbytta tillgångarnas och aktiernas skattemässiga värde bokfördes inom ramen för denna ordning beviljades ingen skattefördel till de omorganiserade parterna och beskattningen av de vinster som realiserades vid överföringen skjöts bara upp tillfälligt för framtida beskattning (som det överlåtande bolagets försäljning av tillgångarna eller det överförande bolagets försäljning av aktierna). Eftersom skatteunderlaget varken ökade för överföraren eller överlåtaren förekom inget stöd till följd av uppskjutandet av beskattningen av vinsten.

| (85) | Denna uppskjutning av skatten enligt systemet i lag nr 218/1990 är förenlig med de grundläggande principerna för bolagsbeskattning enligt vilka inkomstbeskattning tillämpas på alla inkomster och vinster som ett bolag realiserar, och de realiserade vinsterna inte beaktades ur skattehänseende då det inte fanns någon motsvarande ökning av tillgångarnas skattemässiga värde, vilket innebar att skatten fortfarande kunde tas ut i ett senare skede. |
| --- | --- |

(85)

Denna uppskjutning av skatten enligt systemet i lag nr 218/1990 är förenlig med de grundläggande principerna för bolagsbeskattning enligt vilka inkomstbeskattning tillämpas på alla inkomster och vinster som ett bolag realiserar, och de realiserade vinsterna inte beaktades ur skattehänseende då det inte fanns någon motsvarande ökning av tillgångarnas skattemässiga värde, vilket innebar att skatten fortfarande kunde tas ut i ett senare skede.

| (86) | Mot bakgrund av vad som anges ovan bekräftar kommissionen den preliminära bedömningen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet att både a) 85 % av de kapitalvinster som realiserats vid transaktioner som styrs av lag nr 218/1990 inte beaktas ur skattehänseende och b) att de vinster som realiserats vid transaktioner som styrs av D.Lgs. nr 358/1997 inte beaktas ur skattehänseende och inte utgör statligt stöd eftersom de utbytta tillgångarnas skattemässiga värde är fortsatt oförändrat (20), så att de skattemässiga vinsterna inte realiserades och ingen skattefördel beviljades. Eftersom de realiserade vinsterna frystes kunde inte vinsterna delas ut och inte heller avskrivas, amorteras eller på annat sätt dras av från bolagens skattepliktiga inkomst som följer av dessa transaktioner. Kommissionen drar därför slutsatsen att skatteneutraliteten motiverades av skattesystemets inre logik och inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(86)

Mot bakgrund av vad som anges ovan bekräftar kommissionen den preliminära bedömningen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet att både a) 85 % av de kapitalvinster som realiserats vid transaktioner som styrs av lag nr 218/1990 inte beaktas ur skattehänseende och b) att de vinster som realiserats vid transaktioner som styrs av D.Lgs. nr 358/1997 inte beaktas ur skattehänseende och inte utgör statligt stöd eftersom de utbytta tillgångarnas skattemässiga värde är fortsatt oförändrat (20), så att de skattemässiga vinsterna inte realiserades och ingen skattefördel beviljades. Eftersom de realiserade vinsterna frystes kunde inte vinsterna delas ut och inte heller avskrivas, amorteras eller på annat sätt dras av från bolagens skattepliktiga inkomst som följer av dessa transaktioner. Kommissionen drar därför slutsatsen att skatteneutraliteten motiverades av skattesystemets inre logik och inte utgör statligt stöd.

| (87) | Däremot gav ordningen för omjustering av skatt som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 rätt att öka det skattemässiga värdet för vilket den ordinarie bolagsskatten skulle ha betalats, om en särskild alternativskatt som ska betalas på samma sätt som den som är under bedömning inte hade varit tillgänglig. Kommissionen har uppfattat det som att den nationelle lagstiftaren för att underlätta beskattningen av kapitalvinster kan tillämpa en alternativskatt med en lämpligare skattesats än den ordinarie. Eftersom skatt på överlåtelser betalas direkt men de skattemässiga fördelarna för det ökade skatteunderlaget för de tillgångar som överförts uppstår med tiden genom periodiska avskrivningar eller vid den tidpunkt då tillgängarna görs tillgängliga, leder en ordinarie beskattning av dessa vinster vanligtvis till en ökning av inkomstskatten netto för det överförande och det överlåtande bolaget. Därmed kan en lägre alternativskatt på de vinster som realiserats till följd av omorganisationer av bolag i princip motiveras som en teknisk åtgärd för att underlätta att kapitalvinster beaktas ur skattehänseende. |
| --- | --- |

(87)

Däremot gav ordningen för omjustering av skatt som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 rätt att öka det skattemässiga värdet för vilket den ordinarie bolagsskatten skulle ha betalats, om en särskild alternativskatt som ska betalas på samma sätt som den som är under bedömning inte hade varit tillgänglig. Kommissionen har uppfattat det som att den nationelle lagstiftaren för att underlätta beskattningen av kapitalvinster kan tillämpa en alternativskatt med en lämpligare skattesats än den ordinarie. Eftersom skatt på överlåtelser betalas direkt men de skattemässiga fördelarna för det ökade skatteunderlaget för de tillgångar som överförts uppstår med tiden genom periodiska avskrivningar eller vid den tidpunkt då tillgängarna görs tillgängliga, leder en ordinarie beskattning av dessa vinster vanligtvis till en ökning av inkomstskatten netto för det överförande och det överlåtande bolaget. Därmed kan en lägre alternativskatt på de vinster som realiserats till följd av omorganisationer av bolag i princip motiveras som en teknisk åtgärd för att underlätta att kapitalvinster beaktas ur skattehänseende.

| (88) | En sådan gynnsam omjustering av skatt kan dock bara motiveras om den tillämpas på alla jämförbara beaktanden ur skattehänseende för kapitalvinster, som de som uppstår från andra omorganisationer som omfattas av lag nr 218/1990 inklusive dem som avser andra banker. |
| --- | --- |

(88)

En sådan gynnsam omjustering av skatt kan dock bara motiveras om den tillämpas på alla jämförbara beaktanden ur skattehänseende för kapitalvinster, som de som uppstår från andra omorganisationer som omfattas av lag nr 218/1990 inklusive dem som avser andra banker.

| (89) | Kommissionen anser att de omjusteringar som anges i lagarna nr 342/2000 och 448/2001 gav de bolag som genomförde de omorganisationer som styrs av både lag nr 218/1990 och D.Lgs. nr 358/1997 möjlighet att beakta de historiska vinster som realiserades genom att betala en alternativskatt som fastställdes till samma nivå för alla berörda bolag. Kommissionen drar därför slutsatsen att möjligheten att omjustera var en allmän skatteåtgärd och att den minskade alternativskatten i förhållande till den ordinarie bolagsskatt som var tillämplig vid denna tidpunkt inte gav bolagen i fråga någon konkurrensmässig fördel eftersom den tillämpades på lika villkor för alla bolag som valde att beakta de historiska vinster som realiserats, men som tillfälligt inte beaktades ur skattemässigt hänseende enligt gällande bestämmelser i lag nr 218/1990 eller D.Lgs. nr 358/1997. Kommissionen drar därför slutsatsen att dessa omjusteringar är allmänna åtgärder som motiveras av skattesystemets inre logik och inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen anser att de omjusteringar som anges i lagarna nr 342/2000 och 448/2001 gav de bolag som genomförde de omorganisationer som styrs av både lag nr 218/1990 och D.Lgs. nr 358/1997 möjlighet att beakta de historiska vinster som realiserades genom att betala en alternativskatt som fastställdes till samma nivå för alla berörda bolag. Kommissionen drar därför slutsatsen att möjligheten att omjustera var en allmän skatteåtgärd och att den minskade alternativskatten i förhållande till den ordinarie bolagsskatt som var tillämplig vid denna tidpunkt inte gav bolagen i fråga någon konkurrensmässig fördel eftersom den tillämpades på lika villkor för alla bolag som valde att beakta de historiska vinster som realiserats, men som tillfälligt inte beaktades ur skattemässigt hänseende enligt gällande bestämmelser i lag nr 218/1990 eller D.Lgs. nr 358/1997. Kommissionen drar därför slutsatsen att dessa omjusteringar är allmänna åtgärder som motiveras av skattesystemets inre logik och inte utgör statligt stöd.

| (90) | Däremot anser kommissionen att den omjustering av skatt som föreskrivs i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 inte var en allmän åtgärd, eftersom den bara tillämpades på vinster som realiserades i vissa banker till följd av de omorganisationer som genomfördes enligt lag nr 218/1990. |
| --- | --- |

(90)

Däremot anser kommissionen att den omjustering av skatt som föreskrivs i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 inte var en allmän åtgärd, eftersom den bara tillämpades på vinster som realiserades i vissa banker till följd av de omorganisationer som genomfördes enligt lag nr 218/1990.

| (91) | I synnerhet anser kommissionen att det skattesystem som bedöms gav en fördel motsvarande skillnaden mellan den skatt som faktiskt betalades för att justera värdet på tillgångarna och den skatt som normalt skulle ha betalats om samma justering skulle ha gjorts i avsaknad av bestämmelserna i artikel 2.26 i lag nr 350/2003. Den faktiska skattesats som tillämpades under 2004 på dessa vinster skulle ha uppgått till 37,25 % (33 % i allmän bolagsskatt och 4,25 % i lokal skatt på näringsverksamhet), medan alternativskatt som faktiskt betalades uppgick till 9 % (utan hänsyn till uppskjutna betalningar). |
| --- | --- |

(91)

I synnerhet anser kommissionen att det skattesystem som bedöms gav en fördel motsvarande skillnaden mellan den skatt som faktiskt betalades för att justera värdet på tillgångarna och den skatt som normalt skulle ha betalats om samma justering skulle ha gjorts i avsaknad av bestämmelserna i artikel 2.26 i lag nr 350/2003. Den faktiska skattesats som tillämpades under 2004 på dessa vinster skulle ha uppgått till 37,25 % (33 % i allmän bolagsskatt och 4,25 % i lokal skatt på näringsverksamhet), medan alternativskatt som faktiskt betalades uppgick till 9 % (utan hänsyn till uppskjutna betalningar).

| (92) | Kommissionen anser vidare att alternativskatten, enligt lag nr 350/2003 betalades i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006) utan räntebetalning, medan den skatt som normalt skulle ha tillämpats i avsaknad av bestämmelserna i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 skulle ha betalats under 2004. Kommissionen noterar därför att värdet, omvandlat i bidragsekvivalenter, på den skatt som faktiskt betalades av de nio mottagarna av den ordning som bedöms uppgår till 185 505 996 EUR, medan den ordinarie skatten skulle ha uppgått till 771 991 022 EUR (37,25 % av den realiserade vinsten på över 2 059 miljoner EUR). Skillnaden mellan den ordinarie skatt som skulle ha betalats och den skatt som faktiskt betalades uppgick till 586 485 026 EUR. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen anser vidare att alternativskatten, enligt lag nr 350/2003 betalades i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006) utan räntebetalning, medan den skatt som normalt skulle ha tillämpats i avsaknad av bestämmelserna i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 skulle ha betalats under 2004. Kommissionen noterar därför att värdet, omvandlat i bidragsekvivalenter, på den skatt som faktiskt betalades av de nio mottagarna av den ordning som bedöms uppgår till 185 505 996 EUR, medan den ordinarie skatten skulle ha uppgått till 771 991 022 EUR (37,25 % av den realiserade vinsten på över 2 059 miljoner EUR). Skillnaden mellan den ordinarie skatt som skulle ha betalats och den skatt som faktiskt betalades uppgick till 586 485 026 EUR.

| (93) | Kommissionen anser att fördelen begränsades till de banker som berördes av de transaktioner som styrs av lag nr 218/1990, medan andra banker och andra bolag som berördes av likvärdiga transaktioner som styrs av D.Lgs. nr 358/1997 inte gynnades av samma ordning för omjustering av skatt och dess gynnsamma villkor. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen anser att fördelen begränsades till de banker som berördes av de transaktioner som styrs av lag nr 218/1990, medan andra banker och andra bolag som berördes av likvärdiga transaktioner som styrs av D.Lgs. nr 358/1997 inte gynnades av samma ordning för omjustering av skatt och dess gynnsamma villkor.

| (94) | De italienska myndigheterna och de berörda parterna har noterat att ingen av de nio mottagarna av ordningen skulle ha accepterat att omjustera värdet på sina tillgångar om de hade vetat att de skulle ha ålagts ordinarie bolagsskatt när vinsterna beaktades ur skattehänseende. Dessutom skulle, enligt de italienska myndigheterna, de andra bolag som inte omfattades av omorganisationerna som genomfördes enligt lag nr 218/1990 ha gynnats av systemet med den implicita omjusteringen av skatt som anges i artikel 2.25 i lag nr 350/2003 till de likvärdiga villkor som allmänt fastställs i artikel 17 i lag nr 342/2000. |
| --- | --- |

(94)

De italienska myndigheterna och de berörda parterna har noterat att ingen av de nio mottagarna av ordningen skulle ha accepterat att omjustera värdet på sina tillgångar om de hade vetat att de skulle ha ålagts ordinarie bolagsskatt när vinsterna beaktades ur skattehänseende. Dessutom skulle, enligt de italienska myndigheterna, de andra bolag som inte omfattades av omorganisationerna som genomfördes enligt lag nr 218/1990 ha gynnats av systemet med den implicita omjusteringen av skatt som anges i artikel 2.25 i lag nr 350/2003 till de likvärdiga villkor som allmänt fastställs i artikel 17 i lag nr 342/2000.

| (95) | De italienska myndigheterna och de berörda parterna anser att, för att korrekt beräkna fördelen i fråga, bör hänsyn tas till de skatter som betalats vid tidpunkten för de ursprungliga överföringarna, när lag nr 218/1990 var i kraft, till en total skattesats på över 40 %. Den faktiska inkomstskatten på vinsterna i fråga under 1990 och 2004 skulle kraftigt ha överskridit den allmänna skattesatsen för omjusteringar som tillämpades under 2000 och skulle därmed inte ha gett någon fördel. |
| --- | --- |

(95)

De italienska myndigheterna och de berörda parterna anser att, för att korrekt beräkna fördelen i fråga, bör hänsyn tas till de skatter som betalats vid tidpunkten för de ursprungliga överföringarna, när lag nr 218/1990 var i kraft, till en total skattesats på över 40 %. Den faktiska inkomstskatten på vinsterna i fråga under 1990 och 2004 skulle kraftigt ha överskridit den allmänna skattesatsen för omjusteringar som tillämpades under 2000 och skulle därmed inte ha gett någon fördel.

| (96) | Kommissionen vidhåller dock att det system som föreskrivs i artikel 2.25 i lag nr 350/2003 inte var en skattemässig justering av avvikande värden till följd av skatteneutrala omorganisationer, utan ett system med omvärdering av skatt som gav möjlighet att realisera dolda vinster som härrör från en justering av det skattemässiga värdet på de tillgångar som innehas av de stödmottagande bolagen till deras respektive nuvärden. Kommissionen anser inte att de två ordningarna är jämförbara och inte heller att systemet med omvärdering av skatt enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003 motsvarade omjusteringen av skatt enligt artikel 2.26 i samma lag, med hänsyn till skillnaden mellan den lagstiftade alternativskatt som föreskrivs i de två ordningarna. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen vidhåller dock att det system som föreskrivs i artikel 2.25 i lag nr 350/2003 inte var en skattemässig justering av avvikande värden till följd av skatteneutrala omorganisationer, utan ett system med omvärdering av skatt som gav möjlighet att realisera dolda vinster som härrör från en justering av det skattemässiga värdet på de tillgångar som innehas av de stödmottagande bolagen till deras respektive nuvärden. Kommissionen anser inte att de två ordningarna är jämförbara och inte heller att systemet med omvärdering av skatt enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003 motsvarade omjusteringen av skatt enligt artikel 2.26 i samma lag, med hänsyn till skillnaden mellan den lagstiftade alternativskatt som föreskrivs i de två ordningarna.

| (97) | Kommissionen drar därför slutsastsen att de bolag som har omjusterat tillgångarnas skattemässiga värden enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003 gynnades av en särskild skattefördel bestående av skillnaden mellan den ordinarie bolagsskatten på de vinster som beaktats ur skattehänseende och den särskilda alternativskatten på samma vinster. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen drar därför slutsastsen att de bolag som har omjusterat tillgångarnas skattemässiga värden enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003 gynnades av en särskild skattefördel bestående av skillnaden mellan den ordinarie bolagsskatten på de vinster som beaktats ur skattehänseende och den särskilda alternativskatten på samma vinster.

| (98) | De berörda parterna hävdade att den lägre alternativskatt som tillämpades i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 inte var selektiv, eftersom den motiverades av de rättsliga och faktiska omständigheterna vid beskattningen av vinsterna till följd av omorganisationer som genomfördes enligt lag nr 218/1990. De hävdade vidare att Italien efter så många år inte skulle ha varit berättigat att beakta dessa vinster ur skattehänseende på samma villkor som tillämpas på vinsterna till följd av andra omorganisationer av bolag. |
| --- | --- |

(98)

De berörda parterna hävdade att den lägre alternativskatt som tillämpades i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 inte var selektiv, eftersom den motiverades av de rättsliga och faktiska omständigheterna vid beskattningen av vinsterna till följd av omorganisationer som genomfördes enligt lag nr 218/1990. De hävdade vidare att Italien efter så många år inte skulle ha varit berättigat att beakta dessa vinster ur skattehänseende på samma villkor som tillämpas på vinsterna till följd av andra omorganisationer av bolag.

| (99) | Kommissionen noterar det faktum att de omorganisationer som genomfördes enligt lag nr 218/1990 föreskrev särskilda förhållanden och bestämmelser för att skjuta upp beskattningen av de vinster som realiserats till följd av dessa omorganisationer, som också anges i beslutet från det italienska finansministeriet. Den anser dock att det delvisa systemet med skatteneutralitet som anges i lag nr 218/1990 i huvudsak motsvarade systemet med full skatteneutralitet som anges i D.Lgs. 358/1997 för de kapitalvinster som realiserats men som inte beaktats ur skattehänseende. Då de två situationerna var jämförbara borde de ha behandlats på samma sätt när lagstiftaren under 2003 föreskrev att skatt skulle tas ut på vinster som skjutits upp ur skattehänseende. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen noterar det faktum att de omorganisationer som genomfördes enligt lag nr 218/1990 föreskrev särskilda förhållanden och bestämmelser för att skjuta upp beskattningen av de vinster som realiserats till följd av dessa omorganisationer, som också anges i beslutet från det italienska finansministeriet. Den anser dock att det delvisa systemet med skatteneutralitet som anges i lag nr 218/1990 i huvudsak motsvarade systemet med full skatteneutralitet som anges i D.Lgs. 358/1997 för de kapitalvinster som realiserats men som inte beaktats ur skattehänseende. Då de två situationerna var jämförbara borde de ha behandlats på samma sätt när lagstiftaren under 2003 föreskrev att skatt skulle tas ut på vinster som skjutits upp ur skattehänseende.

| (100) | Kommissionen anser vidare att den lägre skattesats som tillämpades inte bara uppvägde den mer betungande skattebehandlingen av utdelning till aktieägare av vinster till följd av omstruktureringar av banker enligt lag nr 218/1990 jämfört med utdelningen av vinster relaterade till andra omorganisationer enligt det skatteneutrala systemet som anges i nämnda beslut. Detta synsätt kan inte följas då tillämpningen av olika alternativskatter på kapitalvinster inte alltid kan motiveras vid utdelning av vinster som skjutits upp. Kommissionen anser att ett accepterande av denna motivering faktiskt skulle resultera i en tillämpning av olika bolagsskattesatser bara för vissa bolag på grund av att dessa deltog i vissa typer av omorganisationer som föredrogs av staten. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen anser vidare att den lägre skattesats som tillämpades inte bara uppvägde den mer betungande skattebehandlingen av utdelning till aktieägare av vinster till följd av omstruktureringar av banker enligt lag nr 218/1990 jämfört med utdelningen av vinster relaterade till andra omorganisationer enligt det skatteneutrala systemet som anges i nämnda beslut. Detta synsätt kan inte följas då tillämpningen av olika alternativskatter på kapitalvinster inte alltid kan motiveras vid utdelning av vinster som skjutits upp. Kommissionen anser att ett accepterande av denna motivering faktiskt skulle resultera i en tillämpning av olika bolagsskattesatser bara för vissa bolag på grund av att dessa deltog i vissa typer av omorganisationer som föredrogs av staten.

| (101) | Kommissionen anser att den skattefördel som är ett resultat av tillämpningen av systemet med omjustering av skatt som föreskrivs i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 inte kan betraktas som ett stöd av mindre betydelse. För att fastställa förekomst av ett stöd bör kommissionen jämföra den nominella skatt som tillämpas enligt den ordning som bedöms och den skatt som skulle ha tillämpats om den ordning som bedöms inte hade varit tillgänglig och om de stödmottagande bankerna hade justerat tillgångarnas skatteunderlag och delat ut de kapitalvinster som följer av dessa skattejusteringar till sina aktieägare. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen anser att den skattefördel som är ett resultat av tillämpningen av systemet med omjustering av skatt som föreskrivs i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 inte kan betraktas som ett stöd av mindre betydelse. För att fastställa förekomst av ett stöd bör kommissionen jämföra den nominella skatt som tillämpas enligt den ordning som bedöms och den skatt som skulle ha tillämpats om den ordning som bedöms inte hade varit tillgänglig och om de stödmottagande bankerna hade justerat tillgångarnas skatteunderlag och delat ut de kapitalvinster som följer av dessa skattejusteringar till sina aktieägare.

| (102) | Kommissionen anser vidare att den ringa betydelse som fördelen anses ge inte i sig självt är ett tillräckligt skäl för att utesluta dess inslag av stöd. Kommissionen noterar också att det inte är möjligt att göra ett undantag för stöd av mindre betydelse som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (21) – eftersom åtgärden inte ger upphov till ett genomsynligt stöd som krävs enligt denna förordning och eftersom de italienska myndigheterna inte har uppfyllt villkoren i förordningen i fråga. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen anser vidare att den ringa betydelse som fördelen anses ge inte i sig självt är ett tillräckligt skäl för att utesluta dess inslag av stöd. Kommissionen noterar också att det inte är möjligt att göra ett undantag för stöd av mindre betydelse som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (21) – eftersom åtgärden inte ger upphov till ett genomsynligt stöd som krävs enligt denna förordning och eftersom de italienska myndigheterna inte har uppfyllt villkoren i förordningen i fråga.

| (103) | Enligt de italienska myndigheterna och de berörda parterna skulle systemet med omjustering som anges i artikel 2.26 i lag 350/2003 motiveras av de särskilda förhållandena inom banksektorn och av denna orsak inte utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(103)

Enligt de italienska myndigheterna och de berörda parterna skulle systemet med omjustering som anges i artikel 2.26 i lag 350/2003 motiveras av de särskilda förhållandena inom banksektorn och av denna orsak inte utgöra statligt stöd.

| (104) | Enligt domstolens rättspraxis är en skatteåtgärd selektiv bara om den på ett oskäligt sätt diskriminerar mellan situationer som rättsligt och sakligt är jämförbara mot bakgrund av de målsättningar som fastställts i skattesystemet (22) och ”det följer dock inte automatiskt av det förhållandet att de berörda företagen behandlas olika att en gynnande behandling i den mening som avses i artikel 92.1 [i domstolens dom, artikel 87.1 i dokumentet, övers. anm.] i fördraget skall anses föreligga” (23). |
| --- | --- |

(104)

Enligt domstolens rättspraxis är en skatteåtgärd selektiv bara om den på ett oskäligt sätt diskriminerar mellan situationer som rättsligt och sakligt är jämförbara mot bakgrund av de målsättningar som fastställts i skattesystemet (22) och ”det följer dock inte automatiskt av det förhållandet att de berörda företagen behandlas olika att en gynnande behandling i den mening som avses i artikel 92.1 [i domstolens dom, artikel 87.1 i dokumentet, övers. anm.] i fördraget skall anses föreligga” (23).

| (105) | Kommissionen anser dock att det system som bedöms inte förefaller representera en anpassning av det allmänna systemet till de särskilda förhållandena inom banksektorn, utan snarare en selektiv fördel som får till följd att den förbättrar vissa företags konkurrenskraft, dvs. banker som omfattas av vissa omorganisationer. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen anser dock att det system som bedöms inte förefaller representera en anpassning av det allmänna systemet till de särskilda förhållandena inom banksektorn, utan snarare en selektiv fördel som får till följd att den förbättrar vissa företags konkurrenskraft, dvs. banker som omfattas av vissa omorganisationer.

| (106) | De italienska myndigheterna hävdar också att systemet i fråga bara är en upprepning av det system som infördes enligt lag nr 342/2000 som inte involverade statligt stöd, då det tillämpades på realiserade vinster till följd av någon form av omstrukturering av bolag. Systemet enligt lag nr 350/2003 bör jämföras med det som anges i lag nr 342/2000 och ger, enligt Italien, inte någon ytterligare fördel. Mot bakgrund av det som nämns ovan framgår att kommissionen inte instämmer i denna synpunkt, eftersom omjusteringen enligt lag nr 350/2003 har ett mer begränsat tillämpningsområde än den allmänna omjusteringen enligt lag nr 342/2000. |
| --- | --- |

(106)

De italienska myndigheterna hävdar också att systemet i fråga bara är en upprepning av det system som infördes enligt lag nr 342/2000 som inte involverade statligt stöd, då det tillämpades på realiserade vinster till följd av någon form av omstrukturering av bolag. Systemet enligt lag nr 350/2003 bör jämföras med det som anges i lag nr 342/2000 och ger, enligt Italien, inte någon ytterligare fördel. Mot bakgrund av det som nämns ovan framgår att kommissionen inte instämmer i denna synpunkt, eftersom omjusteringen enligt lag nr 350/2003 har ett mer begränsat tillämpningsområde än den allmänna omjusteringen enligt lag nr 342/2000.

| (107) | Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att den fördel som beviljats vissa banker enligt lag nr 350/2003, som består av en särskild alternativskatt för de vinster som realiserats till följd av vissa överföringar av tillgångar i stället för den ordinarie skatten, är specifik och motiveras inte av skattesystemets art. |
| --- | --- |

(107)

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att den fördel som beviljats vissa banker enligt lag nr 350/2003, som består av en särskild alternativskatt för de vinster som realiserats till följd av vissa överföringar av tillgångar i stället för den ordinarie skatten, är specifik och motiveras inte av skattesystemets art.

| (108) | Enligt domstolens fasta rättspraxis (24) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag för att en åtgärd skall anses snedvrida konkurrensen. Vidare påverkar en åtgärd handeln mellan medlemsstaterna när det det ekonomiska stöd som tagits emot från staten stärker ett företags ställning i förhållande till andra företag som konkurrerar inom handeln mellan medlemsstaterna (25). |
| --- | --- |

(108)

Enligt domstolens fasta rättspraxis (24) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag för att en åtgärd skall anses snedvrida konkurrensen. Vidare påverkar en åtgärd handeln mellan medlemsstaterna när det det ekonomiska stöd som tagits emot från staten stärker ett företags ställning i förhållande till andra företag som konkurrerar inom handeln mellan medlemsstaterna (25).

| (109) | Kommissionen anser att det betydande stödbeloppet har stärkt ställningen för de stödmottagare som tillhör banksektorn och som konkurrerar på den avreglerade marknaden för finansiella tjänster som är öppen för konkurrens i förhållande till andra bolag som tillhandahåller tjänster på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen anser att det betydande stödbeloppet har stärkt ställningen för de stödmottagare som tillhör banksektorn och som konkurrerar på den avreglerade marknaden för finansiella tjänster som är öppen för konkurrens i förhållande till andra bolag som tillhandahåller tjänster på gemenskapsnivå.

| (110) | Kommissionen anser vidare att den fördel som beviljats bankerna i fråga kan snedvrida konkurrensen under dessa omständigheter som karaktäriseras av konsolideringsmöjligheter inom den italienska banksektorn. Det faktum att vissa italienska banker har eliminerat skattskyldigheterna vad gäller de dolda vinster i tillgångarna som bokförts i balansräkningen till en nominell skattekostnad kan öka dessa bankers attraktivitet och deras ekonomiska värde för både investerare och förvärvare. Kommissionen anser att den fördel som ges i det skattesystem som bedöms kan komma att ändra marknaden för förvärv av bolag inom banksektorn i Italien. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen anser vidare att den fördel som beviljats bankerna i fråga kan snedvrida konkurrensen under dessa omständigheter som karaktäriseras av konsolideringsmöjligheter inom den italienska banksektorn. Det faktum att vissa italienska banker har eliminerat skattskyldigheterna vad gäller de dolda vinster i tillgångarna som bokförts i balansräkningen till en nominell skattekostnad kan öka dessa bankers attraktivitet och deras ekonomiska värde för både investerare och förvärvare. Kommissionen anser att den fördel som ges i det skattesystem som bedöms kan komma att ändra marknaden för förvärv av bolag inom banksektorn i Italien.

6.2   Förenlighet

| (111) | I den omfattning den ordning som bedöms utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget måste dess förenlighet bedömas i ljuset av de undantag som räknas upp i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. Varken de italienska myndigheterna eller de berörda parterna har lagt fram några argument för att visa att något av undantagen skulle vara tillämpligt i detta ärende. |
| --- | --- |

(111)

I den omfattning den ordning som bedöms utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget måste dess förenlighet bedömas i ljuset av de undantag som räknas upp i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. Varken de italienska myndigheterna eller de berörda parterna har lagt fram några argument för att visa att något av undantagen skulle vara tillämpligt i detta ärende.

| (112) | Undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget som avser stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland gäller inte i detta fall. |
| --- | --- |

(112)

Undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget som avser stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland gäller inte i detta fall.

| (113) | Undantaget i artikel 87.3 a i EG-fördraget avser statligt stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i ”regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning”, det gäller dock inte i detta ärende då stödet inte främjar den ekonomiska utvecklingen i dessa slags regioner i Italien. |
| --- | --- |

(113)

Undantaget i artikel 87.3 a i EG-fördraget avser statligt stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i ”regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning”, det gäller dock inte i detta ärende då stödet inte främjar den ekonomiska utvecklingen i dessa slags regioner i Italien.

| (114) | Ordningen kan inte eller anses vara ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi som anges i artikel 87.3 b i EG-fördraget, den har inte heller för avsikt att främja kultur och bevara kulturarvet som anges i artikel 87.3 d i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(114)

Ordningen kan inte eller anses vara ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi som anges i artikel 87.3 b i EG-fördraget, den har inte heller för avsikt att främja kultur och bevara kulturarvet som anges i artikel 87.3 d i EG-fördraget.

| (115) | Slutligen måste ordningen bedömas mot bakgrund av artikel 87.3 c i EG-fördraget som avser ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. I detta avseende bör det först noteras att stödet i fråga inte omfattas av någon av de ramverk eller riktlinjer som fastställer de villkor som ska beaktas för att vissa typer av stöd ska anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. I första hand är det inte förenligt med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter som gällde vid denna tidpunkt (26). I andra hand kan inte skattefördelen, eftersom den beviljades i efterhand för de transaktioner som redan hade genomförts, anses innehålla de incitament som är nödvändiga för att motivera tillämpningen av ett sådant undantag. |
| --- | --- |

(115)

Slutligen måste ordningen bedömas mot bakgrund av artikel 87.3 c i EG-fördraget som avser ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. I detta avseende bör det först noteras att stödet i fråga inte omfattas av någon av de ramverk eller riktlinjer som fastställer de villkor som ska beaktas för att vissa typer av stöd ska anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. I första hand är det inte förenligt med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter som gällde vid denna tidpunkt (26). I andra hand kan inte skattefördelen, eftersom den beviljades i efterhand för de transaktioner som redan hade genomförts, anses innehålla de incitament som är nödvändiga för att motivera tillämpningen av ett sådant undantag.

| (116) | Kommissionen anser snarare att skatteordningen i fråga leder till en minskning av de avgifter som de stödmottagande bankerna normalt skulle ha fått bära vid liknande omorganisationer och måste därför betraktas som driftstöd. Detta stöd kan inte anses vara förenligt med den gemensamma marknaden då det inte underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner och det inte är begränsat i tid, gradvist avtagande eller proportionerligt i förhållande till vad som är nödvändigt för att åtgärda särskilda ekonomiska nackdelar. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen anser snarare att skatteordningen i fråga leder till en minskning av de avgifter som de stödmottagande bankerna normalt skulle ha fått bära vid liknande omorganisationer och måste därför betraktas som driftstöd. Detta stöd kan inte anses vara förenligt med den gemensamma marknaden då det inte underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner och det inte är begränsat i tid, gradvist avtagande eller proportionerligt i förhållande till vad som är nödvändigt för att åtgärda särskilda ekonomiska nackdelar.

| (117) | Kommissionen drar slutsatsen att den ordning som bedöms är oförenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen drar slutsatsen att den ordning som bedöms är oförenlig med den gemensamma marknaden.

6.3   Återkrav

| (118) | Eftersom stödordningen genomfördes utan att kommissionen först godkänt den ska stödet återkrävas i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (27). Kommissionen anser dock att återkrav, mot bakgrund av tidigare praxis vad gäller vissa skattestödsordningar (28), bara ska avse betalda skatter oavsett vad en stödmottagare skulle ha betalats om denna tillämpat andra skatteordningar som fanns tillgängliga vid denna tidpunkt. Kommissionen anser att i detta ärende var tillämpningen av ordningen med alternativ omjustering av skatt som anges i artikel 2.25 i lag nr 350/2003 inte bara ett hypotetiskt val utan ett rimligt val som kunde ha använts av de berörda stödmottagare som önskade beakta tillgångarnas faktiska skattemässiga värde (29). |
| --- | --- |

(118)

Eftersom stödordningen genomfördes utan att kommissionen först godkänt den ska stödet återkrävas i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (27). Kommissionen anser dock att återkrav, mot bakgrund av tidigare praxis vad gäller vissa skattestödsordningar (28), bara ska avse betalda skatter oavsett vad en stödmottagare skulle ha betalats om denna tillämpat andra skatteordningar som fanns tillgängliga vid denna tidpunkt. Kommissionen anser att i detta ärende var tillämpningen av ordningen med alternativ omjustering av skatt som anges i artikel 2.25 i lag nr 350/2003 inte bara ett hypotetiskt val utan ett rimligt val som kunde ha använts av de berörda stödmottagare som önskade beakta tillgångarnas faktiska skattemässiga värde (29).

| (119) | Det bör påpekas att artikel 2.25 i lag nr 350/2003 innehåller en allmän bestämmelse för att beakta de vinster som realiserats av ett bolag som beslutat omjustera de tillgångar som bokförts i balansräkningen per den 31 december 2002 och ge dem deras marknadsvärde vid denna tidpunkt genom betalning av en alternativskatt på 19 % i fallet med omvärdering av avskrivningsbara tillgångar och på 15 % i fallet med icke-avskrivningsbara tillgångar, som betalas i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006). Denna allmänna ordning var också öppen för de omorganiserade bankerna i fråga. Även om omjusteringar och omvärderingar inte är jämförbara anser kommissionen att om inte ordningen för omjustering av skatt hade funnits skulle de berörda bankerna med all sannolikhet ha valt den allmänna ordningen för omvärdering som anges i artikel 2.25 i lag nr 350/2003. |
| --- | --- |

(119)

Det bör påpekas att artikel 2.25 i lag nr 350/2003 innehåller en allmän bestämmelse för att beakta de vinster som realiserats av ett bolag som beslutat omjustera de tillgångar som bokförts i balansräkningen per den 31 december 2002 och ge dem deras marknadsvärde vid denna tidpunkt genom betalning av en alternativskatt på 19 % i fallet med omvärdering av avskrivningsbara tillgångar och på 15 % i fallet med icke-avskrivningsbara tillgångar, som betalas i tre omgångar (50 % 2004, 25 % 2005 och 25 % 2006). Denna allmänna ordning var också öppen för de omorganiserade bankerna i fråga. Även om omjusteringar och omvärderingar inte är jämförbara anser kommissionen att om inte ordningen för omjustering av skatt hade funnits skulle de berörda bankerna med all sannolikhet ha valt den allmänna ordningen för omvärdering som anges i artikel 2.25 i lag nr 350/2003.

| (120) | Mot bakgrund av det som anges ovan drar kommissionen slutsatsen att återkravet ska begränsas till skillnaden mellan den skatt som ska betalas för att omvärdera tillgångarna enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003 (19 % för avskrivningsbara tillgångar, 15 % för icke-avskrivningsbara tillgångar som i allmänhet innehas av de omorganiserade bankerna i fråga) och den skatt som faktiskt betalades enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003. |
| --- | --- |

(120)

Mot bakgrund av det som anges ovan drar kommissionen slutsatsen att återkravet ska begränsas till skillnaden mellan den skatt som ska betalas för att omvärdera tillgångarna enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003 (19 % för avskrivningsbara tillgångar, 15 % för icke-avskrivningsbara tillgångar som i allmänhet innehas av de omorganiserade bankerna i fråga) och den skatt som faktiskt betalades enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003.

7.   SLUTSATSER

| (121) | Kommissionen konstaterar att Italien olagligen har genomfört artikel 2.26 i lag nr 350/2003 i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget. Detta statliga stöd är inte förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen konstaterar att Italien olagligen har genomfört artikel 2.26 i lag nr 350/2003 i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget. Detta statliga stöd är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

| (122) | Bara det stöd som motsvarar den skatt som skulle ha betalats ska återkrävas, oavsett vad en stödmottagare skulle ha betalat om denne hade tillämpat andra skattesystem som fanns tillgängliga vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

(122)

Bara det stöd som motsvarar den skatt som skulle ha betalats ska återkrävas, oavsett vad en stödmottagare skulle ha betalat om denne hade tillämpat andra skattesystem som fanns tillgängliga vid denna tidpunkt.

| (123) | Det belopp som ska återkrävas begränsas till skillnaden mellan den skatt som skulle ha betalats enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003 och den skatt som faktiskt betalades enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003. |
| --- | --- |

(123)

Det belopp som ska återkrävas begränsas till skillnaden mellan den skatt som skulle ha betalats enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003 och den skatt som faktiskt betalades enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De skattemässiga undantag i enlighet med artikel 2.26 i lag nr 350/2003 som Italien har genomfört utgör statligt stöd och är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Italien ska upphäva den stödordning som avses i artikel 1.

Artikel 3

1.   Italien ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att från stödmottagarna återkräva det stöd som beviljats genom tillämpning av den alternativskatt som anges i artikel 2.26 i lag nr 350/2003 vad gäller beaktande ur skattehänseende av vinst till följd av omorganisationer som genomförts enligt lag nr 218/1990 och som olagligen redan har utbetalats till stödmottagarna.

2.   Det belopp som ska återkrävas begränsas till skillnaden mellan den skatt som skulle ha betalats om stödmottagarna hade tillämpat systemet med omvärdering av skatt enligt artikel 2.25 i lag nr 350/2003 och den skatt som faktiskt betalades enligt artikel 2.26 i lag nr 350/2003.

3.   Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

4.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.

5.   Räntan ska beräknas på grundval av bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget.

Artikel 4

Italien ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som planeras eller har vidtagits för att följa beslutet. Dessa uppgifter ska tillhandahållas med hjälp av formuläret i bilaga I till detta beslut. Italien ska inom fyra månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 11 mars 2008.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 154, 7.7.2007, s. 15.

1

(2)  Italiens budgetlag för 2004, Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana n. 299, 27.12.2003.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Se domen av den 10 januari 2006, mål C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato och Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, REG 2006, s. I-00289, punkterna 136–137.

4

(5)  Rådets direktiv 90/433/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (EGT L 225, 20.8.1990, s. 1; svensk specialutgåva område 9, volym 2, s. 20).

5

(6)  Dom av den 15 januari 2002, mål C-43/00, Andersen og Jensen ApS mot Skatteministeriet, REG. 2002, s. I-00379, punkt 34 och följande punkter.

6

(7)  Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana n. 276 del 21.11.2000.

7

(8)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (kapitel V — räntesats för återkrav av olagligt stöd) (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  De betalade beloppen är: a) 92 760 506 EUR 2004, b) 46 380 253 EUR 2005, som motsvarar ett nuvärde netto på 44 725 412 EUR 2004, och c) 46 380 253 EUR 2006, motsvarande ett nuvärde netto på 43 129 616,9 EUR 2004.

9

(10)  Se fotnot 1.

10

(11)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

11

(12)  Se avsnitt VI i kommissionens beslut 2006/748/EG av den 4 juli 2006 om det statliga stöd nr C 30/04 (f.d. NN 34/04) som Portugal har genomfört i form av befrielse från bolagsskatt på kapitalvinster från vissa transaktioner utförda av offentliga företag (EUT L 307, 7.11.2006, s. 219).

12

(13)  Se punkt 113–119 i domstolens dom av den 15 december 2005, mål C-148/04, Unicredito Italiano SpA mot Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, REG 2005, s. I-11137.

13

(14)  Se punkt 32 i beslutet (EGT L 184, 13.7.2002, s. 27).

14

(15)  Se punkt 3.2.1 i tillkännagivandet (EGT C 328, 1.11.1996, s. 23).

15

(16)  Beslut nr 82/E-67004 av den 6 juni 2000, tillgänglig i det italienska finansministeriets skattedatabas: http://dt.finanze.it/doctrib/PDF/Documento.pdf?Request=0&DocumentID=1400000.82.20000606FIN110000006700400&Info=1,0,0

16

(17)  Se domstolens dom av den 10 januari 2006, mål C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato och Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, REG 2006, s. I-00289, punkt 129.

17

(18)  EGT L 256, 10.10.2000, s. 21.

18

(19)  EGT L 116, 4.5.1999, s. 36.

19

(20)  Om det realiserade värdet beaktades omfattades det av skatt för 15 % av den vinst som realiserades vid de transaktioner som styrs av lag nr 218/1990.

20

(21)  EUT L 379, 28.12.2006, s. 5.

21

(22)  Dom av den 8 november 2001, mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH mot Finanzlandesdirektion für Kärnten, REG 2001, s. I-8365.

22

(23)  Dom av den 22 november 2001 i mål C-53/00, Ferring mot ACOSS, REG 2001, s. I-9067, punkt 17.

23

(24)  Förstainstansrättens dom i mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717.

24

(25)  Domstolens dom i mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, punkt 11.

25

(26)  EGT C 288, 9.1.1999, s. 2.

26

(27)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

27

(28)  Se avsnitt VI i kommissionens beslut 2006/748/EG av den 4 juli 2006 om det statliga stöd nr C 30/04 (f.d. NN 34/04) som Portugal har genomfört i form av befrielse från bolagsskatt på kapitalvinster från vissa transaktioner utförda av offentliga företag (EUT L 307, 7.11.2006, s. 219).

28

(29)  Se punkterna 113–119 i domstolens dom av den 15 december 2005 i mål C-148/04, Unicredito Italiano SpA mot Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, REG 2005, s. I-11137.

29

---

BILAGA I

Information avseende genomförandet av kommissionens beslut om det statliga stöd C 15/07 (ex NN 20/07), som Italien har genomfört, som avser skatteincitament till förmån för vissa omorganiserade banker

1.   Totalt antal stödmottagare och det totala stödbelopp som ska återkrävas

| 1.1 | Ange utförligt hur det stödbelopp som ska återkrävas från de enskilda stödmottagarna beräknas.






  — | Kapital. |
| --- | --- | --- |

1.1

Ange utförligt hur det stödbelopp som ska återkrävas från de enskilda stödmottagarna beräknas.

—

Kapital.

| — | Ränta. |
| --- | --- |

—

Ränta.

| 1.2 | Ange det totala olagliga stöd som beviljats inom ramen för stödordningen och som ska återkrävas (bruttobidragsekvivalent i ... års priser). |
| --- | --- |

1.2

Ange det totala olagliga stöd som beviljats inom ramen för stödordningen och som ska återkrävas (bruttobidragsekvivalent i ... års priser).

| 1.3 | Ange det totala antalet stödmottagare från vilka stöd ska återvinnas som olagligen har beviljats inom ramen för den berörda ordningen. |
| --- | --- |

1.3

Ange det totala antalet stödmottagare från vilka stöd ska återvinnas som olagligen har beviljats inom ramen för den berörda ordningen.

2.   Åtgärder som planeras eller som redan har vidtagits för att återkräva stödet

| 2.1 | Redogör noggrant för vilka åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange också den rättsliga grunden för de vidtagna eller planerade åtgärderna, där så är relevant. |
| --- | --- |

2.1

Redogör noggrant för vilka åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att omedelbart och effektivt återkräva stödet. Ange också den rättsliga grunden för de vidtagna eller planerade åtgärderna, där så är relevant.

| 2.2 | Ange datum när stödet kommer att ha återbetalats: |
| --- | --- |

2.2

Ange datum när stödet kommer att ha återbetalats:

3.   Uppgifter om de enskilda stödmottagarna

I nedanstående tabell ska uppgifter lämnas om de stödmottagare från vilka man ska återkräva stöd som olagligen beviljats inom ramen för stödordningen.

| Stödmottagarens namn | Olagligen beviljat stödbelopp (1)

  Valuta: ... | Återbetalda belopp (2)

  Valuta: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Stödmottagarens namn

Olagligen beviljat stödbelopp (1)

Valuta: ...

Återbetalda belopp (2)

Valuta: ...

---

(1)  Det stödbelopp som ställts till stödmottagarens förfogande (uttryckt i bruttobidragsekvivalent i ... års priser).

(2)

| (°) | Återbetalade bruttobelopp (inklusive ränta). |
| --- | --- |

(°)

Återbetalade bruttobelopp (inklusive ränta).

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 4.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 237/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 237/90

---

BESLUT BiH/13/2008 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 29 juli 2008

om ändring av beslut BiH/1/2004 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina och beslut BiH/3/2004 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära operation i Bosnien och Hercegovina

(2008/712/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 25 tredje stycket,

av följande skäl:

| (1) | Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik antog beslut BiH/1/2004 (1) den 21 september 2004 och beslut BiH/3/2004 (2) den 29 september 2004. |
| --- | --- |

(1)

Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik antog beslut BiH/1/2004 (1) den 21 september 2004 och beslut BiH/3/2004 (2) den 29 september 2004.

| (2) | Med anledning av inbjudan till Honduras, Guatemala, El Salvador och Dominikanska republiken att delta i operation Althea, översände ordföranden i det högre rådet för konferensen för de centralamerikanska väpnade styrkorna i sitt brev av den 2 april 2008 ett erbjudande om bidrag på dessa staters vägnar. |
| --- | --- |

(2)

Med anledning av inbjudan till Honduras, Guatemala, El Salvador och Dominikanska republiken att delta i operation Althea, översände ordföranden i det högre rådet för konferensen för de centralamerikanska väpnade styrkorna i sitt brev av den 2 april 2008 ett erbjudande om bidrag på dessa staters vägnar.

| (3) | Bidragen från Honduras, Guatemala, El Salvador och Dominikanska republiken bör godtas efter rekommendationerna från EU:s operationschef och Europeiska unionens militära kommitté beträffande deras bidrag. |
| --- | --- |

(3)

Bidragen från Honduras, Guatemala, El Salvador och Dominikanska republiken bör godtas efter rekommendationerna från EU:s operationschef och Europeiska unionens militära kommitté beträffande deras bidrag.

| (4) | Med anledning av återkallandet av Kanadas, Marockos, Nya Zeelands och Norges bidrag och Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, bör bilagorna till beslut BiH/1/2004 och BiH/3/2004 revideras ytterligare. |
| --- | --- |

(4)

Med anledning av återkallandet av Kanadas, Marockos, Nya Zeelands och Norges bidrag och Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, bör bilagorna till beslut BiH/1/2004 och BiH/3/2004 revideras ytterligare.

| (5) | I enlighet med artikel 6 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark bidrar därför inte till finansieringen av operationen. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 6 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark bidrar därför inte till finansieringen av operationen.

| (6) | Den 12–13 december 2002 antog Europeiska rådet i Köpenhamn ett uttalande enligt vilket ”Berlin plus”-arrangemangen och deras genomförande endast ska gälla för de EU-medlemsstater som även är antingen Natomedlemmar eller parter i ”Partnerskap för fred” och därför har ingått bilaterala säkerhetsavtal med Nato. |
| --- | --- |

(6)

Den 12–13 december 2002 antog Europeiska rådet i Köpenhamn ett uttalande enligt vilket ”Berlin plus”-arrangemangen och deras genomförande endast ska gälla för de EU-medlemsstater som även är antingen Natomedlemmar eller parter i ”Partnerskap för fred” och därför har ingått bilaterala säkerhetsavtal med Nato.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut BiH/1/2004 ska ersättas med följande:

”BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DE TREDJELÄNDER SOM AVSES I ARTIKEL 1

| — | Albanien |
| --- | --- |

—

Albanien

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Dominikanska republiken |
| --- | --- |

—

Dominikanska republiken

| — | El Salvador |
| --- | --- |

—

El Salvador

| — | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
| --- | --- |

—

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| — | Guatemala |
| --- | --- |

—

Guatemala

| — | Honduras |
| --- | --- |

—

Honduras

| — | Schweiz |
| --- | --- |

—

Schweiz

| — | Turkiet”. |
| --- | --- |

—

Turkiet”.

Artikel 2

Bilagan till beslut BiH/3/2004 ska ersättas med följande:

”BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DE TREDJELÄNDER SOM AVSES I ARTIKEL 3.1

| — | Albanien |
| --- | --- |

—

Albanien

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Dominikanska republiken |
| --- | --- |

—

Dominikanska republiken

| — | El Salvador |
| --- | --- |

—

El Salvador

| — | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
| --- | --- |

—

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| — | Guatemala |
| --- | --- |

—

Guatemala

| — | Honduras |
| --- | --- |

—

Honduras

| — | Schweiz |
| --- | --- |

—

Schweiz

| — | Turkiet”. |
| --- | --- |

—

Turkiet”.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 29 juli 2008.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

C. ROGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 324, 27.10.2004, s. 20.

1

(2)  EUT L 325, 28.10.2004, s. 64.

2

---

4.9.2008

| 4.9.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 237/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 237/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---