# Úradný vestník L 178/2008

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 178 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 515. júla 2008 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 178

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 515. júla 2008

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 z 23. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003 a ustanovujú sa národné reštrukturalizačné programy pre sektor bavlny | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 638/2008 zo 4. júla 2008, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 7 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 639/2008 z 24. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1043/2005, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 3448/93 v súvislosti so systémom priznávajúcim vývozné náhrady za určité poľnohospodárske výrobky vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k zmluve, a kritériami stanovovania výšky týchto náhrad | 9 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 640/2008 zo 4. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2568/91 o charakteristikách olivového oleja a oleja z olivových zvyškov a o príslušných analytických metódach | 11 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 641/2008 zo 4. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 40/2008, pokiaľ ide o zoznam plavidiel zúčastňujúcich sa na nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom rybolove v Severnom Atlantiku | 17 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 642/2008 zo 4. júna 2008, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 19 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 z 23. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003 a ustanovujú sa národné reštrukturalizačné programy pre sektor bavlny

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 638/2008 zo 4. júla 2008, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

7

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 639/2008 z 24. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1043/2005, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 3448/93 v súvislosti so systémom priznávajúcim vývozné náhrady za určité poľnohospodárske výrobky vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k zmluve, a kritériami stanovovania výšky týchto náhrad

9

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 640/2008 zo 4. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2568/91 o charakteristikách olivového oleja a oleja z olivových zvyškov a o príslušných analytických metódach

11

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 641/2008 zo 4. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 40/2008, pokiaľ ide o zoznam plavidiel zúčastňujúcich sa na nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom rybolove v Severnom Atlantiku

17

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 642/2008 zo 4. júna 2008, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

19

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2008/551/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 11. decembra 2007 o štátnej pomoci C 12/07 (ex N 799/06), ktorú Slovenská republika zamýšľa poskytnúť spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o.
  [oznámené pod číslom K(2007) 6045]

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2008/552/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 24. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2007/716/ES, pokiaľ ide o určité prevádzkarne v sektoroch mäsa a mlieka v Bulharsku
  [oznámené pod číslom K(2008) 2931]

   (
  1
  ) | 43 |
| | | 2008/553/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 30. júna 2008, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2008/377/ES o určitých ochranných opatreniach v súvislosti s klasickým morom ošípaných na Slovensku
  [oznámené pod číslom K(2008) 3223]

   (
  1
  ) | 45 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

2008/551/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 11. decembra 2007 o štátnej pomoci C 12/07 (ex N 799/06), ktorú Slovenská republika zamýšľa poskytnúť spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o.
  [oznámené pod číslom K(2007) 6045]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2007) 6045]

1

38

2008/552/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 24. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2007/716/ES, pokiaľ ide o určité prevádzkarne v sektoroch mäsa a mlieka v Bulharsku
  [oznámené pod číslom K(2008) 2931]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2008) 2931]

1

43

2008/553/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 30. júna 2008, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2008/377/ES o určitých ochranných opatreniach v súvislosti s klasickým morom ošípaných na Slovensku
  [oznámené pod číslom K(2008) 3223]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2008) 3223]

1

45

| | | III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY VI ZMLUVY O EÚ |
| | | 2008/554/SVV |
| | * | Rozpočet pre Europol na rok 2009 | 46 |

III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY VI ZMLUVY O EÚ

2008/554/SVV

*

Rozpočet pre Europol na rok 2009

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 637/2008

z 23. júna 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003 a ustanovujú sa národné reštrukturalizačné programy pre sektor bavlny

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37 ods. 2 tretí pododsek,

so zreteľom na Akt o pristúpení z roku 1979, a najmä na odsek 6 jeho Protokolu 4 o bavlne (1) (ďalej len „protokol 4“),

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (3),

keďže:

| (1) | V kapitole 10a hlavy IV nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (4), vloženej článkom 1 ods. 20 nariadenia Rady (ES) č. 864/2004 (5) sa ustanovujú pravidlá osobitnej platby na bavlnu. |
| --- | --- |

(1)

V kapitole 10a hlavy IV nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (4), vloženej článkom 1 ods. 20 nariadenia Rady (ES) č. 864/2004 (5) sa ustanovujú pravidlá osobitnej platby na bavlnu.

| (2) | Na základe rozhodnutia Súdneho dvora Európskych spoločenstiev zo 7. septembra 2006 vo veci C-310/04 (6) sa kapitola 10a hlavy IV nariadenia (ES) č. 1782/2003 zrušila z dôvodu porušenia zásady proporcionality, najmä pokiaľ ide o situáciu, v ktorej „Rada, ktorá je autorom nariadenia (ES) č. 864/2004, pred Súdnym dvorom nepreukázala, že nový systém pomoci na bavlnu zavedený týmto nariadením bol prijatý na základe skutočného výkonu jej voľnej úvahy predpokladajúcej zohľadnenie všetkých relevantných skutočností a okolností v danom prípade, medzi ktoré patria celkové mzdové náklady spojené s pestovaním bavlny a životaschopnosť podnikov odzrňujúcich bavlnu, ktorých zohľadnenie bolo potrebné na posúdenie rentability tejto plodiny“ a že sa Súdnemu dvoru neumožnilo „zistiť, či zákonodarca Spoločenstva mohol bez toho, aby prekročil širokú mieru voľnej úvahy, ktorú má v tejto veci k dispozícii, dospieť k záveru, že stanovenie výšky osobitnej pomoci na bavlnu na 35 % celkovej pomoci existujúcej v predchádzajúcom systéme pomoci postačuje na zabezpečenie cieľa uvedeného v odôvodnení 5 nariadenia (ES) č. 864/2004, ktorým je zabezpečenie rentability, a teda pokračovanie v pestovaní tejto plodiny, pričom tento cieľ zodpovedá cieľu uvedenému v odseku 2 protokolu 4“. Súd tiež nariadil, aby sa účinky zrušenia pozastavili do prijatia nového nariadenia v primeranom čase. |
| --- | --- |

(2)

Na základe rozhodnutia Súdneho dvora Európskych spoločenstiev zo 7. septembra 2006 vo veci C-310/04 (6) sa kapitola 10a hlavy IV nariadenia (ES) č. 1782/2003 zrušila z dôvodu porušenia zásady proporcionality, najmä pokiaľ ide o situáciu, v ktorej „Rada, ktorá je autorom nariadenia (ES) č. 864/2004, pred Súdnym dvorom nepreukázala, že nový systém pomoci na bavlnu zavedený týmto nariadením bol prijatý na základe skutočného výkonu jej voľnej úvahy predpokladajúcej zohľadnenie všetkých relevantných skutočností a okolností v danom prípade, medzi ktoré patria celkové mzdové náklady spojené s pestovaním bavlny a životaschopnosť podnikov odzrňujúcich bavlnu, ktorých zohľadnenie bolo potrebné na posúdenie rentability tejto plodiny“ a že sa Súdnemu dvoru neumožnilo „zistiť, či zákonodarca Spoločenstva mohol bez toho, aby prekročil širokú mieru voľnej úvahy, ktorú má v tejto veci k dispozícii, dospieť k záveru, že stanovenie výšky osobitnej pomoci na bavlnu na 35 % celkovej pomoci existujúcej v predchádzajúcom systéme pomoci postačuje na zabezpečenie cieľa uvedeného v odôvodnení 5 nariadenia (ES) č. 864/2004, ktorým je zabezpečenie rentability, a teda pokračovanie v pestovaní tejto plodiny, pričom tento cieľ zodpovedá cieľu uvedenému v odseku 2 protokolu 4“. Súd tiež nariadil, aby sa účinky zrušenia pozastavili do prijatia nového nariadenia v primeranom čase.

| (3) | Nový režim osobitnej platby na bavlnu je potrebné prijať v súlade s rozhodnutím Súdneho dvora vo veci C-310/04. |
| --- | --- |

(3)

Nový režim osobitnej platby na bavlnu je potrebné prijať v súlade s rozhodnutím Súdneho dvora vo veci C-310/04.

| (4) | Mali by sa zohľadniť všetky príslušné faktory a okolnosti viažuce sa na konkrétnu situáciu v sektore bavlny vrátane všetkých prvkov potrebných na zhodnotenie ziskovosti tejto plodiny. Na tento účel sa začal proces hodnotenia a konzultácií: vykonali sa dve štúdie zamerané na sociálno-ekonomický a environmentálny vplyv budúceho režimu podpory pre bavlnu na sektor bavlny v Spoločenstve a so zúčastnenými stranami sa organizovali špecifické semináre a konzultácie prostredníctvom internetu. |
| --- | --- |

(4)

Mali by sa zohľadniť všetky príslušné faktory a okolnosti viažuce sa na konkrétnu situáciu v sektore bavlny vrátane všetkých prvkov potrebných na zhodnotenie ziskovosti tejto plodiny. Na tento účel sa začal proces hodnotenia a konzultácií: vykonali sa dve štúdie zamerané na sociálno-ekonomický a environmentálny vplyv budúceho režimu podpory pre bavlnu na sektor bavlny v Spoločenstve a so zúčastnenými stranami sa organizovali špecifické semináre a konzultácie prostredníctvom internetu.

| (5) | V novom režime by sa mali splniť ciele ustanovené v odseku 2 protokolu 4, aby sa podporila produkcia bavlny v regiónoch Spoločenstva, v ktorých je pre poľnohospodárske hospodárstvo dôležité príslušným výrobcom umožniť prijateľné príjmy a stabilizovať trh prostredníctvom štrukturálnych zlepšení na úrovni ponuky a predaja. |
| --- | --- |

(5)

V novom režime by sa mali splniť ciele ustanovené v odseku 2 protokolu 4, aby sa podporila produkcia bavlny v regiónoch Spoločenstva, v ktorých je pre poľnohospodárske hospodárstvo dôležité príslušným výrobcom umožniť prijateľné príjmy a stabilizovať trh prostredníctvom štrukturálnych zlepšení na úrovni ponuky a predaja.

| (6) | Režim by mal byť v súlade s politikou podpory príjmov pre poľnohospodárov, čo je hlavnou usmerňujúcou zásadou reformovanej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). |
| --- | --- |

(6)

Režim by mal byť v súlade s politikou podpory príjmov pre poľnohospodárov, čo je hlavnou usmerňujúcou zásadou reformovanej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP).

| (7) | Oddelenie priamej podpory výrobcov a zavádzanie režimu jednotnej platby sú základnými prvkami v procese reformy SPP. V nariadení (ES) č. 1782/2003 sa zaviedli tieto prvky pre viaceré poľnohospodárske produkty. |
| --- | --- |

(7)

Oddelenie priamej podpory výrobcov a zavádzanie režimu jednotnej platby sú základnými prvkami v procese reformy SPP. V nariadení (ES) č. 1782/2003 sa zaviedli tieto prvky pre viaceré poľnohospodárske produkty.

| (8) | S cieľom realizovať zámery reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj zámery stanovené v protokole 4 by sa podpora pre bavlnu mala vo veľkej miere oddeliť a zahrnúť do režimu jednotnej platby. Keďže tieto ciele nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu potreby spoločnej akcie ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom realizovať zámery reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj zámery stanovené v protokole 4 by sa podpora pre bavlnu mala vo veľkej miere oddeliť a zahrnúť do režimu jednotnej platby. Keďže tieto ciele nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu potreby spoločnej akcie ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (9) | Úplné a okamžité začlenenie režimu podpory v sektore bavlny do režimu jednotnej platby bude s veľkou pravdepodobnosťou predstavovať výrazné riziko narušenia produkcie v regiónoch Spoločenstva produkujúcich bavlnu. Časť podpory by z toho dôvodu aj naďalej mala byť prepojená na pestovanie bavlny prostredníctvom osobitnej platby na plodinu na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu. Jej výška by sa mala vypočítať tak, aby sa dosiahli ciele ustanovené v odseku 2 protokolu 4 a aby sa zároveň režim podpory pre bavlnu začlenil do hlavného prúdu procesu a zjednodušovania reformy SPP. Na tento účel a na základe uskutočneného hodnotenia možno odôvodnene stanoviť celkovú dostupnú pomoc pre členský štát vo výške 35 % vnútroštátneho podielu pomoci, ktorá bola nepriamo vyplatená výrobcom. Táto miera umožňuje sektoru bavlny, aby sa vyvíjal smerom k trvalo udržateľnej životaschopnosti, podporuje rozvoj regiónov, v ktorých sa produkuje bavlna, a zabezpečuje prijateľné príjmy pre poľnohospodárov. |
| --- | --- |

(9)

Úplné a okamžité začlenenie režimu podpory v sektore bavlny do režimu jednotnej platby bude s veľkou pravdepodobnosťou predstavovať výrazné riziko narušenia produkcie v regiónoch Spoločenstva produkujúcich bavlnu. Časť podpory by z toho dôvodu aj naďalej mala byť prepojená na pestovanie bavlny prostredníctvom osobitnej platby na plodinu na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu. Jej výška by sa mala vypočítať tak, aby sa dosiahli ciele ustanovené v odseku 2 protokolu 4 a aby sa zároveň režim podpory pre bavlnu začlenil do hlavného prúdu procesu a zjednodušovania reformy SPP. Na tento účel a na základe uskutočneného hodnotenia možno odôvodnene stanoviť celkovú dostupnú pomoc pre členský štát vo výške 35 % vnútroštátneho podielu pomoci, ktorá bola nepriamo vyplatená výrobcom. Táto miera umožňuje sektoru bavlny, aby sa vyvíjal smerom k trvalo udržateľnej životaschopnosti, podporuje rozvoj regiónov, v ktorých sa produkuje bavlna, a zabezpečuje prijateľné príjmy pre poľnohospodárov.

| (10) | Zostávajúcich 65 % vnútroštátneho podielu pomoci, ktorá bola nepriamo vyplatená výrobcom, by malo byť k dispozícii pre režim jednotnej platby. |
| --- | --- |

(10)

Zostávajúcich 65 % vnútroštátneho podielu pomoci, ktorá bola nepriamo vyplatená výrobcom, by malo byť k dispozícii pre režim jednotnej platby.

| (11) | Z dôvodov ochrany životného prostredia by sa mala stanoviť základná plocha na produkujúci členský štát. Okrem toho by sa plochy, na ktoré možno poskytnúť podporu, mali obmedziť na plochy schválené členskými štátmi. |
| --- | --- |

(11)

Z dôvodov ochrany životného prostredia by sa mala stanoviť základná plocha na produkujúci členský štát. Okrem toho by sa plochy, na ktoré možno poskytnúť podporu, mali obmedziť na plochy schválené členskými štátmi.

| (12) | Stanovený výnos na hektár by sa mal určiť pre každý produkujúci členský štát. Vymedzí sa tak – spolu s požiadavkami na základnú plochu, celkovým maximom finančných prostriedkov a prevažne oddeleným charakterom režimu – obmedzujúci charakter programu produkcie, pričom sa zároveň dosiahnu ciele protokolu 4. |
| --- | --- |

(12)

Stanovený výnos na hektár by sa mal určiť pre každý produkujúci členský štát. Vymedzí sa tak – spolu s požiadavkami na základnú plochu, celkovým maximom finančných prostriedkov a prevažne oddeleným charakterom režimu – obmedzujúci charakter programu produkcie, pričom sa zároveň dosiahnu ciele protokolu 4.

| (13) | S cieľom uspokojiť potreby oprávnenosti odzrňovacích podnikov na pomoc by sa pomoc mala vzťahovať na skutočne zozbieranú bavlnu určitej minimálnej kvality. |
| --- | --- |

(13)

S cieľom uspokojiť potreby oprávnenosti odzrňovacích podnikov na pomoc by sa pomoc mala vzťahovať na skutočne zozbieranú bavlnu určitej minimálnej kvality.

| (14) | Okrem toho by sa malo podporovať zriaďovanie medziodvetvových organizácií schválených členskými štátmi, aby sa výrobcom a čističom bavlny umožnilo zvýšenie kvality bavlny. Spoločenstvo by malo nepriamo prispievať k činnosti týchto organizácií zvýšením pomoci tým poľnohospodárom, ktorí sú členmi týchto organizácií. |
| --- | --- |

(14)

Okrem toho by sa malo podporovať zriaďovanie medziodvetvových organizácií schválených členskými štátmi, aby sa výrobcom a čističom bavlny umožnilo zvýšenie kvality bavlny. Spoločenstvo by malo nepriamo prispievať k činnosti týchto organizácií zvýšením pomoci tým poľnohospodárom, ktorí sú členmi týchto organizácií.

| (15) | Nariadenie (ES) č. 1782/2003 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(15)

Nariadenie (ES) č. 1782/2003 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (16) | Okrem nového režimu osobitnej platby pre bavlnu sa zdá byť vhodné prijať ďalší súbor pravidiel s cieľom pomôcť sektoru bavlny pri stabilizácii v novom právnom a trhovom kontexte. |
| --- | --- |

(16)

Okrem nového režimu osobitnej platby pre bavlnu sa zdá byť vhodné prijať ďalší súbor pravidiel s cieľom pomôcť sektoru bavlny pri stabilizácii v novom právnom a trhovom kontexte.

| (17) | Potreby odzrňovacieho priemyslu by sa v rozsahu, v akom je jeho existencia nevyhnutná v produkujúcich regiónoch, mali dostatočne uspokojiť, a to okrem iného tak, že sa stanoví minimálna kvalita skutočne zozbieranej bavlny a medziodvetvovým organizáciám sa umožní zvýšiť kvalitu bavlny. Okrem toho vzhľadom na značnú nadmernú kapacitu odzrňovacieho priemyslu je vhodné ustanoviť ďalšie opatrenia na podporu procesu jeho reštrukturalizácie s cieľom posilniť trhovú orientáciu. |
| --- | --- |

(17)

Potreby odzrňovacieho priemyslu by sa v rozsahu, v akom je jeho existencia nevyhnutná v produkujúcich regiónoch, mali dostatočne uspokojiť, a to okrem iného tak, že sa stanoví minimálna kvalita skutočne zozbieranej bavlny a medziodvetvovým organizáciám sa umožní zvýšiť kvalitu bavlny. Okrem toho vzhľadom na značnú nadmernú kapacitu odzrňovacieho priemyslu je vhodné ustanoviť ďalšie opatrenia na podporu procesu jeho reštrukturalizácie s cieľom posilniť trhovú orientáciu.

| (18) | Okrem toho sa zdá byť vhodné, aby sa zaviedli opatrenia trhovej orientácie podporujúce osobitné systémy kvality a súvisiace podporné činnosti. Mali by sa preto zriadiť národné programy reštrukturalizácie v sektore bavlny. Zatiaľ čo príslušné opatrenia by malo financovať Spoločenstvo, členské štáty by mali mať možnosť zvoliť si vhodnú kombináciu pre potreby svojich príslušných územných celkov a v prípade potreby vziať do úvahy regionálne osobitosti. |
| --- | --- |

(18)

Okrem toho sa zdá byť vhodné, aby sa zaviedli opatrenia trhovej orientácie podporujúce osobitné systémy kvality a súvisiace podporné činnosti. Mali by sa preto zriadiť národné programy reštrukturalizácie v sektore bavlny. Zatiaľ čo príslušné opatrenia by malo financovať Spoločenstvo, členské štáty by mali mať možnosť zvoliť si vhodnú kombináciu pre potreby svojich príslušných územných celkov a v prípade potreby vziať do úvahy regionálne osobitosti.

| (19) | Programy reštrukturalizácie by sa mali predložiť Komisii na účely overenia súladu opatrení s podmienkami ustanovenými v tomto nariadení a jeho vykonávacích predpisoch. Za vykonávanie takýchto programov reštrukturalizácie by mali zodpovedať členské štáty. |
| --- | --- |

(19)

Programy reštrukturalizácie by sa mali predložiť Komisii na účely overenia súladu opatrení s podmienkami ustanovenými v tomto nariadení a jeho vykonávacích predpisoch. Za vykonávanie takýchto programov reštrukturalizácie by mali zodpovedať členské štáty.

| (20) | Opatrenia by mali dopĺňať už existujúce opatrenia v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (7). |
| --- | --- |

(20)

Opatrenia by mali dopĺňať už existujúce opatrenia v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (7).

| (21) | Opatrenia v takýchto programoch môžu zahŕňať úplné a trvalé odstránenie odzrňovacích spracovateľských zariadení na zabezpečenie životaschopnejšieho odzrňovacieho priemyslu. Môže sa poskytnúť aj podpora pre investície do odzrňovacieho priemyslu zamerané na zlepšenie hospodárskej výkonnosti podnikov ako takých. Pomoc môže byť dostupná aj dodávateľom strojového zariadenia, ktorí boli postihnutí reštrukturalizáciou sektora bavlny. |
| --- | --- |

(21)

Opatrenia v takýchto programoch môžu zahŕňať úplné a trvalé odstránenie odzrňovacích spracovateľských zariadení na zabezpečenie životaschopnejšieho odzrňovacieho priemyslu. Môže sa poskytnúť aj podpora pre investície do odzrňovacieho priemyslu zamerané na zlepšenie hospodárskej výkonnosti podnikov ako takých. Pomoc môže byť dostupná aj dodávateľom strojového zariadenia, ktorí boli postihnutí reštrukturalizáciou sektora bavlny.

| (22) | S cieľom zvýšiť kvalitu európskej bavlny by poľnohospodári, ktorí sa zúčastňujú na osobitnom režime kvality, mali v rámci takýchto programov dostať osobitnú podporu na pokrytie niektorých súvisiacich nákladov. Mali by sa tiež podporovať informačné a podporné akcie pre bavlnu, na ktorú sa vzťahujú tieto systémy kvality. |
| --- | --- |

(22)

S cieľom zvýšiť kvalitu európskej bavlny by poľnohospodári, ktorí sa zúčastňujú na osobitnom režime kvality, mali v rámci takýchto programov dostať osobitnú podporu na pokrytie niektorých súvisiacich nákladov. Mali by sa tiež podporovať informačné a podporné akcie pre bavlnu, na ktorú sa vzťahujú tieto systémy kvality.

| (23) | Prideľovanie finančných prostriedkov pre národné programy reštrukturalizácie jednotlivým členským štátom by malo vychádzať z osobitných potrieb reštrukturalizácie a prispôsobenia v hlavných regiónoch produkujúcich bavlnu. Vzhľadom na dočasný cieľ reštrukturalizácie a prispôsobenia sektora bavlny sa programy môžu ukončiť na žiadosť členských štátov a následne sa ročný rozpočet na programy reštrukturalizácie môže pridať k vnútroštátnemu stropu dotknutého členského štátu pre oddelené platby, ako sa ustanovuje v prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 1782/2003. |
| --- | --- |

(23)

Prideľovanie finančných prostriedkov pre národné programy reštrukturalizácie jednotlivým členským štátom by malo vychádzať z osobitných potrieb reštrukturalizácie a prispôsobenia v hlavných regiónoch produkujúcich bavlnu. Vzhľadom na dočasný cieľ reštrukturalizácie a prispôsobenia sektora bavlny sa programy môžu ukončiť na žiadosť členských štátov a následne sa ročný rozpočet na programy reštrukturalizácie môže pridať k vnútroštátnemu stropu dotknutého členského štátu pre oddelené platby, ako sa ustanovuje v prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 1782/2003.

| (24) | Vzhľadom na to, že v Portugalsku neexistuje odzrňovací priemysel a v Bulharsku sa neuplatňuje režim jednotnej platby na plochu, nie je potrebné prideliť rozpočet na národné programy reštrukturalizácie v týchto dvoch členských štátoch. |
| --- | --- |

(24)

Vzhľadom na to, že v Portugalsku neexistuje odzrňovací priemysel a v Bulharsku sa neuplatňuje režim jednotnej platby na plochu, nie je potrebné prideliť rozpočet na národné programy reštrukturalizácie v týchto dvoch členských štátoch.

| (25) | Toto nariadenie by sa malo uplatňovať od kalendárneho roku 2009, aby sa nový režim pomoci pre bavlnu a režim reštrukturalizácie sektora bavlny začal uplatňovať od začiatku výrobnej sezóny, |
| --- | --- |

(25)

Toto nariadenie by sa malo uplatňovať od kalendárneho roku 2009, aby sa nový režim pomoci pre bavlnu a režim reštrukturalizácie sektora bavlny začal uplatňovať od začiatku výrobnej sezóny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA 1

OSOBITNÁ PLATBA NA BAVLNU

Článok 1

Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1782/2003

Nariadenie (ES) č. 1782/2003 sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | v hlave IV sa kapitola 10a nahrádza takto:
  „KAPITOLA 10a
  OSOBITNÁ PLATBA NA BAVLNU
  Článok 110a
  Rozsah pôsobnosti
  Pomoc sa poskytuje poľnohospodárom produkujúcim bavlnu, ktorá patrí pod kód KN 5201 00, za podmienok ustanovených v tejto kapitole.
  Článok 110b
  Oprávnenosť
  1.   Pomoc sa poskytuje na hektár plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu, na ktorej sa pestuje bavlna. Aby bolo možné poskytnúť podporu, plocha sa musí nachádzať na poľnohospodárskej pôde, na ktorej členský štát povolil pestovanie bavlny, musí byť osiata schválenými odrodami a musí sa z nej skutočne zbierať za bežných rastových podmienok.
  Pomoc uvedená v článku 110a sa vypláca pre bavlnu náležitej a primeranej predajnej kvality.
  2.   Členské štáty schvaľujú pôdu a odrody, ktoré sa uvádzajú v odseku 1 tohto článku, v súlade s presnými pravidlami a podmienkami prijatými v súlade s postupom uvedeným v článku 144 ods. 2.
  Článok 110c
  Základné plochy, stanovené výnosy a referenčné sumy
  1.   Vnútroštátne základné plochy sa ustanovujú takto:






  — | Bulharsko: 3 342 ha, |
| --- | --- | --- |

1.

v hlave IV sa kapitola 10a nahrádza takto:

„KAPITOLA 10a

OSOBITNÁ PLATBA NA BAVLNU

Článok 110a

Rozsah pôsobnosti

Pomoc sa poskytuje poľnohospodárom produkujúcim bavlnu, ktorá patrí pod kód KN 5201 00, za podmienok ustanovených v tejto kapitole.

Článok 110b

Oprávnenosť

1.   Pomoc sa poskytuje na hektár plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu, na ktorej sa pestuje bavlna. Aby bolo možné poskytnúť podporu, plocha sa musí nachádzať na poľnohospodárskej pôde, na ktorej členský štát povolil pestovanie bavlny, musí byť osiata schválenými odrodami a musí sa z nej skutočne zbierať za bežných rastových podmienok.

Pomoc uvedená v článku 110a sa vypláca pre bavlnu náležitej a primeranej predajnej kvality.

2.   Členské štáty schvaľujú pôdu a odrody, ktoré sa uvádzajú v odseku 1 tohto článku, v súlade s presnými pravidlami a podmienkami prijatými v súlade s postupom uvedeným v článku 144 ods. 2.

Článok 110c

Základné plochy, stanovené výnosy a referenčné sumy

1.   Vnútroštátne základné plochy sa ustanovujú takto:

—

Bulharsko: 3 342 ha,

| — | Grécko: 250 000 ha, |
| --- | --- |

—

Grécko: 250 000 ha,

| — | Španielsko: 48 000 ha, |
| --- | --- |

—

Španielsko: 48 000 ha,

| — | Portugalsko: 360 ha. |
| --- | --- |

—

Portugalsko: 360 ha.

2.   Stanovené výnosy v referenčnom období sa ustanovujú takto:

| — | Bulharsko: 1,2 t/ha, |
| --- | --- |

—

Bulharsko: 1,2 t/ha,

| — | Grécko: 3,2 t/ha, |
| --- | --- |

—

Grécko: 3,2 t/ha,

| — | Španielsko: 3,5 t/ha, |
| --- | --- |

—

Španielsko: 3,5 t/ha,

| — | Portugalsko: 2,2 t/ha. |
| --- | --- |

—

Portugalsko: 2,2 t/ha.

3.   Výška pomoci na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, sa stanoví vynásobením výnosov uvedených v odseku 2 týmito referenčnými sumami:

| — | Bulharsko: 671,33 EUR, |
| --- | --- |

—

Bulharsko: 671,33 EUR,

| — | Grécko: 251,75 EUR, |
| --- | --- |

—

Grécko: 251,75 EUR,

| — | Španielsko: 400,00 EUR, |
| --- | --- |

—

Španielsko: 400,00 EUR,

| — | Portugalsko: 252,73 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugalsko: 252,73 EUR.

4.   V prípade, že plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu, na ktorej sa v danom členskom štáte a v danom roku pestuje bavlna, prevyšuje základnú plochu ustanovenú v odseku 1, pomoc, ktorá sa pre tento členský štát uvádza v odseku 3, sa zníži úmerne k výmere, o ktorú sa prekročí základná plocha.

5.   Podrobné pravidlá vykonávania tohto článku sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 144 ods. 2.

Článok 110d

Schválené medziodvetvové organizácie

1.   Na účely tejto kapitoly je „schválená medziodvetvová organizácia“ právnická osoba, ktorú tvoria poľnohospodári produkujúci bavlnu a aspoň jedna osoba, ktorá vykonáva odzrňovanie bavlny a ktorá vykonáva tieto činnosti:

| — | pomáha lepšie koordinovať spôsob umiestňovania bavlny na trh, najmä prostredníctvom výskumných štúdií a prieskumov trhu, |
| --- | --- |

—

pomáha lepšie koordinovať spôsob umiestňovania bavlny na trh, najmä prostredníctvom výskumných štúdií a prieskumov trhu,

| — | vypracúva štandardné formy zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

vypracúva štandardné formy zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Spoločenstva,

| — | produkciu zameriava na produkty, ktoré sú lepšie prispôsobené potrebám trhu a požiadavkám spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu a ochranu spotrebiteľa, |
| --- | --- |

—

produkciu zameriava na produkty, ktoré sú lepšie prispôsobené potrebám trhu a požiadavkám spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu a ochranu spotrebiteľa,

| — | aktualizuje metódy a prostriedky na zlepšenie kvality produktu, |
| --- | --- |

—

aktualizuje metódy a prostriedky na zlepšenie kvality produktu,

| — | vyvíja marketingové stratégie na podporu bavlny prostredníctvom systémov osvedčovania kvality. |
| --- | --- |

—

vyvíja marketingové stratégie na podporu bavlny prostredníctvom systémov osvedčovania kvality.

2.   Členský štát, na ktorého území sídlia osoby vykonávajúce odzrňovanie bavlny, schváli medziodvetvové organizácie, ktoré dodržiavajú kritériá prijaté v súlade s postupom uvedeným v článku 144 ods. 2.

Článok 110e

Vyplácanie pomoci

1.   Poľnohospodárom sa poskytne pomoc na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, podľa článku 110c.

2.   Poľnohospodárom, ktorí sú členmi schválenej medziodvetvovej organizácie, sa poskytne pomoc na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, v rámci základnej plochy ustanovenej v článku 110c ods. 1, zvýšená o sumu 2 EUR.“;

| 2. | v článku 156 ods. 2 sa písm. g) nahrádza takto:






  „g) | hlava IV kapitola 10a sa od 1. januára 2009 uplatňuje na bavlnu zasiatu od uvedeného dňa.“ |
| --- | --- | --- |

2.

v článku 156 ods. 2 sa písm. g) nahrádza takto:

„g)

hlava IV kapitola 10a sa od 1. januára 2009 uplatňuje na bavlnu zasiatu od uvedeného dňa.“

KAPITOLA 2

NÁRODNÉ PROGRAMY REŠTRUKTURALIZÁCIE PRE SEKTOR BAVLNY

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   V tejto kapitole sa ustanovujú pravidlá, ktoré sa vzťahujú na prideľovanie finančných prostriedkov Spoločenstva členským štátom a ich využívanie členskými štátmi v rámci národných programov reštrukturalizácie (ďalej len „programy reštrukturalizácie“) na financovanie osobitných reštrukturalizačných opatrení na pomoc sektoru bavlny.

2.   Podpora sa neudeľuje:

| a) | na výskumné projekty a opatrenia zamerané na podporu výskumných projektov; |
| --- | --- |

a)

na výskumné projekty a opatrenia zamerané na podporu výskumných projektov;

| b) | na opatrenia, na ktoré sa môže poskytnúť podpora zo strany Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005. |
| --- | --- |

b)

na opatrenia, na ktoré sa môže poskytnúť podpora zo strany Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005.

Článok 3

Všeobecné požiadavky

1.   Programy reštrukturalizácie musia byť zlučiteľné s právom Spoločenstva a v súlade s činnosťami, politikami a prioritami Spoločenstva.

2.   Členské štáty sú zodpovedné za programy reštrukturalizácie a zabezpečujú, aby boli vnútorne jednotné a aby sa vypracovávali a vykonávali objektívnym spôsobom, pričom sa prihliada na hospodársku situáciu dotknutých výrobcov a spracovateľov a na potrebu predchádzať bezdôvodnému nerovnakému zaobchádzaniu s výrobcami a/alebo spracovateľmi.

Členské štáty sú zodpovedné za stanovenie a vykonávanie potrebných kontrol a za ukladanie sankcií v prípade neplnenia programov reštrukturalizácie.

Článok 4

Predkladanie a uplatňovanie programov reštrukturalizácie

1.   Každý vyrábajúci členský štát predloží Komisii každé štyri roky a po prvý raz do 1. januára 2009 návrh štvorročného programu reštrukturalizácie, ktorý obsahuje opatrenia v súlade s touto kapitolu.

Predtým, ako sa program reštrukturalizácie predloží Komisii, podlieha konzultáciám s príslušnými orgánmi a organizáciami sektora bavlny.

Každý členský štát predkladá jeden návrh programu, ktorý môže zohľadňovať regionálne osobitosti.

2.   Programy reštrukturalizácie nadobúdajú účinnosť tri mesiace po ich predložení Komisii.

Ak však predložený program nie je v súlade s podmienkami ustanovenými v tejto kapitole a jej vykonávacích predpisoch, Komisia o tom informuje členský štát. Členský štát v takomto prípade predloží Komisii revidovaný program. Revidovaný program nadobúda účinnosť dva mesiace po jeho predložení a v prípade, že nesúlad pretrváva, uplatňuje sa tento odsek.

3.   Odsek 2 sa obdobne vzťahuje aj na zmeny týkajúce sa programov reštrukturalizácie, ktoré predkladajú členské štáty.

Článok 5

Pridelenie rozpočtových prostriedkov

1.   Ročný rozpočet na program reštrukturalizácie na členský štát od finančného roku 2010 je:

| — | Grécko: 4,0 milióna EUR |
| --- | --- |

—

Grécko: 4,0 milióna EUR

| — | Španielsko: 6,134 milióna EUR. |
| --- | --- |

—

Španielsko: 6,134 milióna EUR.

2.   Každý členský štát sa môže rozhodnúť, že ukončí využívanie programu reštrukturalizácie s cieľom natrvalo previesť svoje ročné rozpočtové prostriedky uvedené v odseku 1 tohto článku do svojho vnútroštátneho stropu, ako ho vymedzuje príloha VIII k nariadeniu (ES) č. 1782/2003. Toto rozhodnutie sa oznámi Komisii najneskôr 1. augusta daného roka a vzťahuje sa na priame platby udelené na nasledujúci kalendárny rok. V oznámení sa tiež informuje o vykonávaní programu reštrukturalizácie a dosiahnutí jeho cieľov.

3.   Prevod uvedený v odseku 2 tohto článku, ako aj zodpovedajúca úprava z odseku 1 tohto článku sa schvália v súlade s postupom uvedeným v článku 144 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003 po tom, ako Komisia posúdi vykonávanie programu reštrukturalizácie na základe jeho cieľov.

Článok 6

Všeobecné pravidlá týkajúce sa financovania programov reštrukturalizácie

1.   Podpora Spoločenstva sa vzťahuje výlučne na oprávnené výdavky, ktoré vznikli po predložení príslušného programu reštrukturalizácie podľa článku 4 ods. 1.

2.   Členské štáty sa nepodieľajú na nákladoch na opatrenia financované Spoločenstvom v rámci programov reštrukturalizácie.

Článok 7

Oprávnené opatrenia a príjemcovia

1.   Programy reštrukturalizácie obsahujú len jedno alebo viacero týchto opatrení:

| a) | úplné a trvalé odstránenie zariadení na odzrňovanie; |
| --- | --- |

a)

úplné a trvalé odstránenie zariadení na odzrňovanie;

| b) | investície do odzrňovacieho priemyslu; |
| --- | --- |

b)

investície do odzrňovacieho priemyslu;

| c) | účasť farmárov na systémoch kvality bavlny; |
| --- | --- |

c)

účasť farmárov na systémoch kvality bavlny;

| d) | informačné a propagačné činnosti; |
| --- | --- |

d)

informačné a propagačné činnosti;

| e) | pomoc dodávateľom strojových zariadení, ktorá neprekročí vzniknuté straty. |
| --- | --- |

e)

pomoc dodávateľom strojových zariadení, ktorá neprekročí vzniknuté straty.

2.   Príjemcami programov reštrukturalizácie sú:

| a) | príjemcovia pomoci podľa kapitoly IV nariadenia Rady (ES) č. 1051/2001 z 22. mája 2001 o výrobnej pomoci pre bavlnu (8) v hospodárskom roku 2005/2006 v prípade pomoci podľa opatrení uvedených v odseku 1 písm. a), b) a d) tohto článku; |
| --- | --- |

a)

príjemcovia pomoci podľa kapitoly IV nariadenia Rady (ES) č. 1051/2001 z 22. mája 2001 o výrobnej pomoci pre bavlnu (8) v hospodárskom roku 2005/2006 v prípade pomoci podľa opatrení uvedených v odseku 1 písm. a), b) a d) tohto článku;

| b) | príjemcovia pomoci podľa kapitoly 10a nariadenia (ES) č. 1782/2003 v prípade pomoci podľa opatrení uvedených v odseku 1 písm. c) a d) tohto článku; |
| --- | --- |

b)

príjemcovia pomoci podľa kapitoly 10a nariadenia (ES) č. 1782/2003 v prípade pomoci podľa opatrení uvedených v odseku 1 písm. c) a d) tohto článku;

| c) | schválené medziodvetvové organizácie, ako sú vymedzené v kapitole 10a nariadenia (ES) č. 1782/2003, v prípade pomoci podľa opatrenia uvedeného v odseku 1 písm. d) tohto článku; |
| --- | --- |

c)

schválené medziodvetvové organizácie, ako sú vymedzené v kapitole 10a nariadenia (ES) č. 1782/2003, v prípade pomoci podľa opatrenia uvedeného v odseku 1 písm. d) tohto článku;

| d) | dodávatelia strojového zariadenia v prípade pomoci podľa opatrenia uvedeného v odseku 1 písm. e) tohto článku, ktorí:






  — | sú súkromnými osobami alebo podnikmi, ktoré pracovali na základe zmluvy s pestovateľmi alebo osobami, ktoré vykonávajú odzrňovanie bavlny v hospodárskom roku 2005/2006 so svojimi poľnohospodárskymi strojmi na zber bavlny, |
| --- | --- | --- |

d)

dodávatelia strojového zariadenia v prípade pomoci podľa opatrenia uvedeného v odseku 1 písm. e) tohto článku, ktorí:

—

sú súkromnými osobami alebo podnikmi, ktoré pracovali na základe zmluvy s pestovateľmi alebo osobami, ktoré vykonávajú odzrňovanie bavlny v hospodárskom roku 2005/2006 so svojimi poľnohospodárskymi strojmi na zber bavlny,

| — | zbierali bavlnu, ktorá bola dodaná do zariadení na odzrňovanie, ktoré sa odstránili, ako sa uvádza v odseku 1 písm. a) tohto článku,
  a |
| --- | --- |

—

zbierali bavlnu, ktorá bola dodaná do zariadení na odzrňovanie, ktoré sa odstránili, ako sa uvádza v odseku 1 písm. a) tohto článku,

a

| — | ktorým vznikli preukázateľné straty v dôsledku nedostatku bavlny na zber. |
| --- | --- |

—

ktorým vznikli preukázateľné straty v dôsledku nedostatku bavlny na zber.

Článok 8

Finančné zdroje

Opatrenia stanovené v tejto kapitole sa považujú za intervenčné opatrenia určené na reguláciu poľnohospodárskych trhov, ako sa uvádzajú v článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (9).

Článok 9

Vykonávacie predpisy

Podrobné predpisy týkajúce sa vykonávania tejto kapitoly sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 195 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (10).

Článok 10

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 23. júna 2008

Za Radu

predseda

I. JARC

---

(1)  Ú. v. ES L 291, 19.11.1979, s. 174. Protokol naposledy zmenený a doplnený nariadením (ES) č. 1050/2001 (Ú. v. ES L 148, 1.6.2001, s. 1).

1

(2)  Stanovisko zo 14. februára 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

2

(3)  Stanovisko z 8. mája 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 479/2008 (Ú. v. EÚ L 148, 6.6.2008, s. 1).

4

(5)  Ú. v. EÚ L 161, 30.4.2004, s. 48.

5

(6)  2006 Zb. I-7285.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 146/2008 (Ú. v. EÚ L 46, 21.2.2008, s. 1).

7

(8)  Ú. v. ES L 148, 1.6.2001, s. 3. Nariadenie zrušené nariadením (ES) č. 1782/2003.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 479/2008.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 510/2008 (Ú. v. EÚ L 149, 7.6.2008, s. 61).

10

---

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/7

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 638/2008

zo 4. júla 2008,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007 ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovacia a zéleniny (2), najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 1580/2007 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 1580/2007 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 5. júla 2008.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. júla 2008

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 510/2008 (Ú. v. EÚ L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie zo 4. júla 2008, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 90,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0707 00 05 | MK | 11,6 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 36,8 |
| 0709 90 70 | TR | 84,4 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 50 10 | AR | 102,4 |
| US | 79,5 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 85,3 |
| BR | 98,5 |
| CL | 99,1 |
| CN | 93,8 |
| NZ | 116,7 |
| US | 88,2 |
| UY | 135,9 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 96,9 |
| CL | 98,1 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 142,3 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 110,3 |
| 0809 10 00 | TR | 196,2 |
| US | 284,0 |
| ZZ | 240,1 |
| 0809 20 95 | TR | 368,7 |
| US | 486,8 |
| ZZ | 427,8 |
| 0809 30 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,1 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

90,8

ZZ

54,1

0707 00 05

MK

11,6

TR

62,0

ZZ

36,8

0709 90 70

TR

84,4

ZZ

84,4

0805 50 10

AR

102,4

US

79,5

ZA

116,6

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

85,3

BR

98,5

CL

99,1

CN

93,8

NZ

116,7

US

88,2

UY

135,9

ZA

91,9

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

96,9

CL

98,1

CN

96,2

NZ

142,3

ZA

118,0

ZZ

110,3

0809 10 00

TR

196,2

US

284,0

ZZ

240,1

0809 20 95

TR

368,7

US

486,8

ZZ

427,8

0809 30

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 40 05

IL

154,1

ZZ

154,1

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/9

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 639/2008

z 24. júna 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1043/2005, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 3448/93 v súvislosti so systémom priznávajúcim vývozné náhrady za určité poľnohospodárske výrobky vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k zmluve, a kritériami stanovovania výšky týchto náhrad

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 3448/93 zo 6. decembra 1993 stanovujúce obchodné opatrenia uplatňované na niektoré tovary vznikajúce spracovaním poľnohospodárskych výrobkov (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 3 prvý pododsek,

keďže:

| (1) | Nedávne zníženie sadzieb vývozných náhrad v dôsledku kombinácie vplyvu reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky a vývoja cien poľnohospodárskych komodít na svetovom trhu viedlo k poklesu počtu žiadostí o osvedčenia o náhrade, v dôsledku čoho sa zmiernil tlak na rozpočet Spoločenstva určený pre vývozné náhrady za tovar, na ktorý sa nevzťahuje príloha I k zmluve. Za týchto okolností, keď Spoločenstvu nehrozí, že by porušilo svoje medzinárodné záväzky, je vhodné zjednodušiť systém priznávajúci vývozné náhrady za určité poľnohospodárske výrobky vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k zmluve, a tak znížiť administratívne zaťaženie prevádzkovateľov, ktorí takýto tovar vyvážajú. |
| --- | --- |

(1)

Nedávne zníženie sadzieb vývozných náhrad v dôsledku kombinácie vplyvu reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky a vývoja cien poľnohospodárskych komodít na svetovom trhu viedlo k poklesu počtu žiadostí o osvedčenia o náhrade, v dôsledku čoho sa zmiernil tlak na rozpočet Spoločenstva určený pre vývozné náhrady za tovar, na ktorý sa nevzťahuje príloha I k zmluve. Za týchto okolností, keď Spoločenstvu nehrozí, že by porušilo svoje medzinárodné záväzky, je vhodné zjednodušiť systém priznávajúci vývozné náhrady za určité poľnohospodárske výrobky vyvážané vo forme tovarov, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k zmluve, a tak znížiť administratívne zaťaženie prevádzkovateľov, ktorí takýto tovar vyvážajú.

| (2) | Podľa článku 27 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1043/2005 (2) možno práva vyplývajúce z osvedčení o náhrade za určitých podmienok prenášať. S cieľom zabezpečiť jednotnosť pri zaobchádzaní s licenciami a osvedčeniami by sa postup prevodu, pokiaľ je to možné, mal uviesť do súladu s ustanoveniami týkajúcimi sa prevodu práv vyplývajúcich z licencií alebo osvedčení stanovených v nariadení Komisie (ES) č. 376/2008 z 23. apríla 2008, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania systému dovozných a vývozných licencií a certifikátov s vopred stanovenou sadzbou náhrady pre poľnohospodárske výrobky (3). |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 27 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1043/2005 (2) možno práva vyplývajúce z osvedčení o náhrade za určitých podmienok prenášať. S cieľom zabezpečiť jednotnosť pri zaobchádzaní s licenciami a osvedčeniami by sa postup prevodu, pokiaľ je to možné, mal uviesť do súladu s ustanoveniami týkajúcimi sa prevodu práv vyplývajúcich z licencií alebo osvedčení stanovených v nariadení Komisie (ES) č. 376/2008 z 23. apríla 2008, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania systému dovozných a vývozných licencií a certifikátov s vopred stanovenou sadzbou náhrady pre poľnohospodárske výrobky (3).

| (3) | V článku 32 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovuje lehota, v rámci ktorej orgán zodpovedný za platbu musí zaznamenať sumy vývozných náhrad uvedených v osvedčení o náhrade. Vzhľadom na čas potrebný na spracovanie dokumentácie týkajúcej sa vývozných náhrad rozlíšených podľa miesta určenia však nemusí byť táto lehota dostatočná, a preto by sa mala predĺžiť. |
| --- | --- |

(3)

V článku 32 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovuje lehota, v rámci ktorej orgán zodpovedný za platbu musí zaznamenať sumy vývozných náhrad uvedených v osvedčení o náhrade. Vzhľadom na čas potrebný na spracovanie dokumentácie týkajúcej sa vývozných náhrad rozlíšených podľa miesta určenia však nemusí byť táto lehota dostatočná, a preto by sa mala predĺžiť.

| (4) | V článku 38a ods. 2 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovujú podmienky, na základe ktorých členské štáty oznamujú žiadosti Komisii a na základe ktorých sa následne takéto osvedčenia o náhrade vydávajú. Keďže sa zaviedli efektívnejšie systémy oznamovania a hlásenia, príslušné lehoty by sa mali upraviť. |
| --- | --- |

(4)

V článku 38a ods. 2 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovujú podmienky, na základe ktorých členské štáty oznamujú žiadosti Komisii a na základe ktorých sa následne takéto osvedčenia o náhrade vydávajú. Keďže sa zaviedli efektívnejšie systémy oznamovania a hlásenia, príslušné lehoty by sa mali upraviť.

| (5) | V článku 33 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovuje systém tranží na vydávanie osvedčení o náhrade. Lehota platnosti týchto osvedčení o náhrade je stanovená v článku 39 uvedeného nariadenia. S cieľom zjednodušiť fungovanie systému osvedčení o náhrade by sa lehota platnosti mala predĺžiť, pokiaľ ide o osvedčenia vydané v rámci prvej tranže a osvedčenia, o ktoré bolo požiadané v súlade s článkom 38a. |
| --- | --- |

(5)

V článku 33 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovuje systém tranží na vydávanie osvedčení o náhrade. Lehota platnosti týchto osvedčení o náhrade je stanovená v článku 39 uvedeného nariadenia. S cieľom zjednodušiť fungovanie systému osvedčení o náhrade by sa lehota platnosti mala predĺžiť, pokiaľ ide o osvedčenia vydané v rámci prvej tranže a osvedčenia, o ktoré bolo požiadané v súlade s článkom 38a.

| (6) | Aby bolo možné využiť zníženie výšky záruky, ktorá má prepadnúť, v článku 45 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovuje, že nevyužité osvedčenia alebo výpisy z osvedčení je potrebné vrátiť orgánu, ktorý ich vydal, najneskôr do 30. júna rozpočtového obdobia, na ktoré boli osvedčenia alebo výpisy z osvedčení vydané. Vďaka zavedeniu efektívnejších systémov oznamovania možno túto lehotu predĺžiť. |
| --- | --- |

(6)

Aby bolo možné využiť zníženie výšky záruky, ktorá má prepadnúť, v článku 45 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovuje, že nevyužité osvedčenia alebo výpisy z osvedčení je potrebné vrátiť orgánu, ktorý ich vydal, najneskôr do 30. júna rozpočtového obdobia, na ktoré boli osvedčenia alebo výpisy z osvedčení vydané. Vďaka zavedeniu efektívnejších systémov oznamovania možno túto lehotu predĺžiť.

| (7) | V článku 47 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovujú osobitné podmienky, na základe ktorých možno malým vývozcom poskytnúť vývozné náhrady. V záujme zjednodušenia by malí vývozcovia mali byť oprávnení využívať osvedčenia o náhrade bez toho, aby prišli o štatút malého vývozcu, a navyše by sa mala zvýšiť maximálna hranica vyplácanej čiastky. |
| --- | --- |

(7)

V článku 47 nariadenia (ES) č. 1043/2005 sa stanovujú osobitné podmienky, na základe ktorých možno malým vývozcom poskytnúť vývozné náhrady. V záujme zjednodušenia by malí vývozcovia mali byť oprávnení využívať osvedčenia o náhrade bez toho, aby prišli o štatút malého vývozcu, a navyše by sa mala zvýšiť maximálna hranica vyplácanej čiastky.

| (8) | Aby bolo možné opatrenia stanovené v tomto nariadení uplatniť v správny čas, toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(8)

Aby bolo možné opatrenia stanovené v tomto nariadení uplatniť v správny čas, toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (9) | Nariadenie (ES) č. 1043/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(9)

Nariadenie (ES) č. 1043/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (10) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre horizontálne otázky, ktoré sa týkajú obchodu so spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami neuvedenými v prílohe I k zmluve, |
| --- | --- |

(10)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre horizontálne otázky, ktoré sa týkajú obchodu so spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami neuvedenými v prílohe I k zmluve,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1043/2005 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 27 sa nahrádza takto:
  „Článok 27
  1.   Záväzky vyplývajúce z osvedčení sú neprevoditeľné. Práva vyplývajúce z osvedčení môže prevádzať oprávnený držiteľ počas lehoty ich platnosti za predpokladu, že práva vyplývajúce z každého osvedčenia alebo jeho výpisu sú prevedené iba v prospech jedného nadobúdateľa. Tento prevod sa vzťahuje na sumy, ktoré ešte neboli pridelené osvedčeniu ani výpisu.
  2.   Nadobúdatelia nemôžu ďalej previesť svoje práva, ale môžu ich previesť späť na titulárneho držiteľa. Spätné prevody na titulárneho držiteľa sa vzťahujú na množstvá, ktoré ešte neboli pridelené osvedčeniu ani výpisu.
  V takýchto prípadoch vydávajúci orgán zapíše do kolónky 6 osvedčenia jednu z položiek uvedených v prílohe VIII.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 27 sa nahrádza takto:

„Článok 27

1.   Záväzky vyplývajúce z osvedčení sú neprevoditeľné. Práva vyplývajúce z osvedčení môže prevádzať oprávnený držiteľ počas lehoty ich platnosti za predpokladu, že práva vyplývajúce z každého osvedčenia alebo jeho výpisu sú prevedené iba v prospech jedného nadobúdateľa. Tento prevod sa vzťahuje na sumy, ktoré ešte neboli pridelené osvedčeniu ani výpisu.

2.   Nadobúdatelia nemôžu ďalej previesť svoje práva, ale môžu ich previesť späť na titulárneho držiteľa. Spätné prevody na titulárneho držiteľa sa vzťahujú na množstvá, ktoré ešte neboli pridelené osvedčeniu ani výpisu.

V takýchto prípadoch vydávajúci orgán zapíše do kolónky 6 osvedčenia jednu z položiek uvedených v prílohe VIII.“

| 2. | V článku 32 ods. 2 sa druhý pododsek nahrádza takto:
  „Orgán zodpovedný za platbu zaznamená túto sumu do osvedčenia o náhrade do šiestich mesiacov od prijatia konkrétnej žiadosti.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 32 ods. 2 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Orgán zodpovedný za platbu zaznamená túto sumu do osvedčenia o náhrade do šiestich mesiacov od prijatia konkrétnej žiadosti.“

| 3. | V článku 38a sa odsek 2 nahrádza takto:
  „2.   Členské štáty oznámia Komisii žiadosti podané v priebehu každého týždňa v nasledujúci pondelok. Príslušné osvedčenia sa môžu vydávať od stredy, ktorá bude nasledovať po oznámení, ak Komisia nevydá opačné pokyny.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 38a sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Členské štáty oznámia Komisii žiadosti podané v priebehu každého týždňa v nasledujúci pondelok. Príslušné osvedčenia sa môžu vydávať od stredy, ktorá bude nasledovať po oznámení, ak Komisia nevydá opačné pokyny.“

| 4. | V článku 39 sa odsek 2 nahrádza takto:
  „2.   S výhradou druhého a tretieho pododseku sú osvedčenia o náhrade platné do posledného dňa piateho mesiaca, ktorý nasleduje po mesiaci podania žiadosti o osvedčenie, alebo do posledného dňa rozpočtového obdobia, podľa toho, ktoré je skôr.
  Osvedčenia o náhrade, o ktoré bolo požiadané v súlade s článkom 33 písm. a) alebo článkom 38a najneskôr 7. novembra, sú platné do posledného dňa desiateho mesiaca, ktorý nasleduje po mesiaci podania žiadosti o osvedčenie.
  Osvedčenia o náhrade uvedené v článku 40 sú platné do posledného dňa piateho mesiaca, ktorý nasleduje po mesiaci podania žiadosti o osvedčenie.
  Ak sú sadzby náhrad stanovené vopred v súlade s článkom 29, zostávajú platné do posledného dňa lehoty platnosti osvedčenia.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 39 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   S výhradou druhého a tretieho pododseku sú osvedčenia o náhrade platné do posledného dňa piateho mesiaca, ktorý nasleduje po mesiaci podania žiadosti o osvedčenie, alebo do posledného dňa rozpočtového obdobia, podľa toho, ktoré je skôr.

Osvedčenia o náhrade, o ktoré bolo požiadané v súlade s článkom 33 písm. a) alebo článkom 38a najneskôr 7. novembra, sú platné do posledného dňa desiateho mesiaca, ktorý nasleduje po mesiaci podania žiadosti o osvedčenie.

Osvedčenia o náhrade uvedené v článku 40 sú platné do posledného dňa piateho mesiaca, ktorý nasleduje po mesiaci podania žiadosti o osvedčenie.

Ak sú sadzby náhrad stanovené vopred v súlade s článkom 29, zostávajú platné do posledného dňa lehoty platnosti osvedčenia.“

| 5. | V článku 45 sa odsek 2 nahrádza takto:
  „2.   Odsek 1 sa uplatňuje len na osvedčenia a výpisy z osvedčení vrátené orgánu, ktorý ich vydal, počas rozpočtového obdobia, na ktoré boli osvedčenia vydané, za predpokladu, že sa vrátia najneskôr do 31. augusta uvedeného obdobia.“ |
| --- | --- |

5.

V článku 45 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Odsek 1 sa uplatňuje len na osvedčenia a výpisy z osvedčení vrátené orgánu, ktorý ich vydal, počas rozpočtového obdobia, na ktoré boli osvedčenia vydané, za predpokladu, že sa vrátia najneskôr do 31. augusta uvedeného obdobia.“

| 6. | V článku 47 ods. 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:
  „2.   Článok 46 sa uplatňuje na vývozy, pri ktorých žiadosti podané prevádzkovateľom za podmienok stanovených v článku 32 ods. 1 počas rozpočtového roku vrátane podania žiadosti o príslušný vývoz nezakladajú nárok na platbu vo výške viac ako 100 000 EUR.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 47 ods. 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„2.   Článok 46 sa uplatňuje na vývozy, pri ktorých žiadosti podané prevádzkovateľom za podmienok stanovených v článku 32 ods. 1 počas rozpočtového roku vrátane podania žiadosti o príslušný vývoz nezakladajú nárok na platbu vo výške viac ako 100 000 EUR.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 24. júna 2008

Za Komisiu

Günter VERHEUGEN

podpredseda

---

(1)  Ú. v. ES L 318, 20.12.1993, s. 18. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2580/2000 (Ú. v. ES L 298, 25.11.2000, s. 5).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 172, 5.7.2005, s. 24. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 246/2008 (Ú. v. EÚ L 75, 18.3.2008, s. 64).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 114, 26.4.2008, s. 3.

3

---

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/11

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 640/2008

zo 4. júla 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2568/91 o charakteristikách olivového oleja a oleja z olivových zvyškov a o príslušných analytických metódach

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 113 ods. 1 písm. a) a článok 121 písm. h) v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | V nariadení Komisie (EHS) č. 2568/91 z 11. júla 1991 o charakteristikách olivového oleja a oleja z olivových zvyškov a o príslušných analytických metódach (2) sa vymedzujú chemické vlastnosti a organoleptické vlastnosti olivových olejov a olejov z olivových zvyškov, ako aj metódy hodnotenia týchto vlastností. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení Komisie (EHS) č. 2568/91 z 11. júla 1991 o charakteristikách olivového oleja a oleja z olivových zvyškov a o príslušných analytických metódach (2) sa vymedzujú chemické vlastnosti a organoleptické vlastnosti olivových olejov a olejov z olivových zvyškov, ako aj metódy hodnotenia týchto vlastností.

| (2) | V súlade s článkom 2 ods. 1 desiatou zarážkou nariadenia (EHS) č. 2568/91 sa hodnotenie organoleptických vlastností panenských olivových olejov vykonáva podľa metódy uvedenej v prílohe XII k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 2 ods. 1 desiatou zarážkou nariadenia (EHS) č. 2568/91 sa hodnotenie organoleptických vlastností panenských olivových olejov vykonáva podľa metódy uvedenej v prílohe XII k uvedenému nariadeniu.

| (3) | Medzinárodná rada pre olivový olej prijala v novembri 2007 upravenú metódu hodnotenia organoleptických vlastností panenských olivových olejov. Táto úprava zahŕňa aktualizovaný opis pozitívnych a negatívnych atribútov panenských olivových olejov a aktualizovaný opis metódy. Okrem toho zahŕňa aj úpravu maximálnej hranice vnímania nedostatkov panenských olivových olejov. |
| --- | --- |

(3)

Medzinárodná rada pre olivový olej prijala v novembri 2007 upravenú metódu hodnotenia organoleptických vlastností panenských olivových olejov. Táto úprava zahŕňa aktualizovaný opis pozitívnych a negatívnych atribútov panenských olivových olejov a aktualizovaný opis metódy. Okrem toho zahŕňa aj úpravu maximálnej hranice vnímania nedostatkov panenských olivových olejov.

| (4) | Upravená metóda organoleptického hodnotenia panenských olivových olejov prijatá Medzinárodnou radou pre olivový olej vymedzuje okrem iného aj podmienky nepovinného používania určitých pojmov a výrazov vzťahujúcich sa na organoleptické vlastnosti panenských olivových olejov na etiketách. Malo by sa ustanoviť, že predsedovia poroty môžu potvrdzovať zhodu olejov s definíciami týkajúcimi sa používania uvedených pojmov a výrazov. |
| --- | --- |

(4)

Upravená metóda organoleptického hodnotenia panenských olivových olejov prijatá Medzinárodnou radou pre olivový olej vymedzuje okrem iného aj podmienky nepovinného používania určitých pojmov a výrazov vzťahujúcich sa na organoleptické vlastnosti panenských olivových olejov na etiketách. Malo by sa ustanoviť, že predsedovia poroty môžu potvrdzovať zhodu olejov s definíciami týkajúcimi sa používania uvedených pojmov a výrazov.

| (5) | Nariadenie (EHS) č. 2568/91 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (EHS) č. 2568/91 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EHS) č. 2568/91 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | v jedenástom stĺpci tabuľky uvedenej v prílohe I [„organoleptické vlastnosti, medián defektov (Md)“] sa číslo „2,5“ nahrádza číslom „3,5“, a to v druhom riadku, treťom riadku a v poznámke pod čiarou č. 2; |
| --- | --- |

1.

v jedenástom stĺpci tabuľky uvedenej v prílohe I [„organoleptické vlastnosti, medián defektov (Md)“] sa číslo „2,5“ nahrádza číslom „3,5“, a to v druhom riadku, treťom riadku a v poznámke pod čiarou č. 2;

| 2. | príloha XII sa nahrádza znením prílohy k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

2.

príloha XII sa nahrádza znením prílohy k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. októbra 2008.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. júla 2008

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 510/2008 (Ú. v. EÚ L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  Ú. v. ES L 248, 5.9.1991, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 702/2007 (Ú. v. EÚ L 161, 22.6.2007, s. 11).

2

---

PRÍLOHA

PRÍLOHA XII

METÓDA MEDZINÁRODNEJ RADY PRE OLIVOVÝ OLEJ NA ORGANOLEPTICKÉ HODNOTENIE PANENSKÝCH OLIVOVÝCH OLEJOV

1.   PREDMET A OBLASŤ POUŽITIA

Táto metóda sa zakladá na rozhodnutí Medzinárodnej rady pre olivový olej č. DEC-21/95-V/2007 zo 16. novembra 2007, ktoré sa týka upravenej metódy na organoleptické hodnotenie panenských olivových olejov. Jej cieľom je stanoviť postup hodnotenia organoleptických vlastností panenských olivových olejov v zmysle bodu 1 prílohy XVI k nariadeniu (ES) č. 1234/2007 a stanoviť metódu ich zatriedenia na základe týchto vlastností. Metóda obsahuje aj pokyny týkajúce sa nepovinného označovania na etiketách.

Opísaná metóda sa vzťahuje iba na panenské olivové oleje a na ich zatriedenie alebo ich označovanie etiketami podľa intenzity vnímaných nedostatkov, ovocnosti a ostatných pozitívnych atribútov, ktorú stanoví skupina vybraných vyškolených a odskúšaných ochutnávačov tvoriacich porotu.

2.   VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE

Pokiaľ ide o všeobecný základný slovník, testovaciu miestnosť, pohár na ochutnávanie olejov a všetky ďalšie otázky spojené s touto metódou, odporúča sa dodržiavanie predpisov stanovených Medzinárodnou radou pre olivový olej, najmä rozhodnutia č. DEC-21/95-V/2007 zo 16. novembra 2007, ktoré sa týka upravenej metódy na organoleptické hodnotenie panenských olivových olejov.

3.   ŠPECIFICKÝ SLOVNÍK

3.1.   Pozitívne atribúty

Ovocný: všetky čuchové vnemy charakteristické pre olej (v závislosti od druhu olív), získaný zo zdravých a čerstvých plodov, zelených alebo zrelých, ktoré vnímame priamo a/alebo retronazálne.

Ovocnosť sa označuje za zelenú, ak čuchové vnemy pripomínajú zelené plody, čo je charakteristické pre olej získaný zo zelených plodov.

Ovocnosť sa označuje za zrelú, ak čuchové vnemy pripomínajú zrelé plody, čo je charakteristické pre olej získaný zo zelených a zrelých plodov.

Horký: základná charakteristická chuť oleja získaného zo zelených alebo dozrievajúcich olív, ktorú vnímame ohradenými jazykovými papilami zoskupenými v tvare písmena V.

Pikantný: hmatový vnem štípania charakteristický pre oleje vyrobené na začiatku sezóny, najmä z olív, ktoré ešte nedozreli; možno ho vnímať v celej ústnej dutine a hlavne v hrdle.

3.2.   Negatívne atribúty

Zatuchnutý/kalový: charakteristická aróma oleja získaného z olív, ktoré sa hromadili alebo skladovali v takých podmienkach, že sa dostali do pokročilého stavu anaeróbnej fermentácie, alebo oleja, ktorý sa ponechal v kontakte s kalmi z dekantácie v kadiach a nádržiach, ktoré takisto prešli anaeróbnou fermentáciou.

Plesnivý-vlhký: charakteristická aróma oleja získaného z olív napadnutých plesňou a kvasinkami následkom skladovania plodov počas viacerých dní vo vlhkom prostredí.

Vínový-octový/kyslý-ostrokyslý: charakteristická aróma niektorých olejov, ktorá pripomína víno alebo ocot. Je spôsobená hlavne aeróbnou fermentáciou olív alebo zvyškov olivovej hmoty na lisovacích diskoch, ktoré neboli dobre umyté, v dôsledku čoho dochádza k tvorbe kyseliny octovej, etylacetátu a etanolu.

Kovový: aróma pripomínajúca kovy. Je charakteristická pre olej, ktorý bol dlho v kontakte s kovovým povrchom počas procesu drvenia, miešania, lisovania alebo skladovania.

Zatuchnutý: aróma olejov, ktoré prešli procesom silnej oxidácie.

Prehriaty alebo spálený: charakteristická aróma olejov, ktorá je dôsledkom príliš veľkého a/alebo dlhého zahriatia oleja počas jeho získavania, a najmä počas miešania olivovej hmoty za tepla, ak sa toto miešanie vykonáva za nevhodných teplotných podmienok.

Seno-drevo: charakteristická aróma niektorých olejov vyrobených zo suchých olív.

Ťažký: hustý a glejovitý pocit v ústach, ktorý vyvolávajú niektoré staré oleje.

Mastný: aróma oleja, ktorá pripomína arómu nafty, masti alebo minerálneho oleja.

Rastlinná šťava: aróma, ktorú olej získa po dlhšom kontakte s rastlinnou šťavou, ktorá prešla procesom fermentácie.

Slaný: aróma oleja získaného z olív konzervovaných v slanom náleve.

Esparto: charakteristická aróma oleja získaného z olív, ktoré sa vylisovali v nových diskoch z esparta. Môže byť rôzna v závislosti od toho, či ide o disky vyrobené zo zeleného esparta, alebo zo suchého esparta.

Zemitý: aróma oleja z olív, ktoré boli pozbierané spolu s hlinou alebo boli zablatené a neumyté.

Červivý: aróma oleja z olív, ktoré boli silne napadnuté larvami olivovej mušky (Bactrocera Oleae).

Uhorkový: charakteristická aróma oleja, ktorý bol príliš dlho hermeticky skladovaný najmä v nádobách z bieleho plechu; táto aróma sa pripisuje procesu tvorby nona-2,6-dienalu.

Vlhké drevo: charakteristická aróma olejov získaných z olív, ktoré boli na strome poškodené mrazom.

3.3.   Nepovinná terminológia na účely označovania etiketami

Predseda poroty môže na požiadanie potvrdiť, že hodnotené oleje spĺňajú definície a intervaly zodpovedajúce ďalej uvedeným pojmom a prívlastkom v závislosti od intenzity a vnímania atribútov:

| a) | pokiaľ ide o pozitívne atribúty uvedené v bode 3.1 (ovocný, prípadne zelený alebo zrelý, pikantný a horký):






  i) | pojem ‚intenzívny‘ sa môže použiť, ak je medián príslušného atribútu vyšší ako 6; |
| --- | --- | --- |

a)

pokiaľ ide o pozitívne atribúty uvedené v bode 3.1 (ovocný, prípadne zelený alebo zrelý, pikantný a horký):

i)

pojem ‚intenzívny‘ sa môže použiť, ak je medián príslušného atribútu vyšší ako 6;

| ii) | pojem ‚stredný‘ sa môže použiť, ak je medián príslušného atribútu medzi 3 a 6; |
| --- | --- |

ii)

pojem ‚stredný‘ sa môže použiť, ak je medián príslušného atribútu medzi 3 a 6;

| iii) | pojem ‚slabý‘ sa môže použiť, ak je medián príslušného atribútu nižší ako 3; |
| --- | --- |

iii)

pojem ‚slabý‘ sa môže použiť, ak je medián príslušného atribútu nižší ako 3;

| iv) | príslušné atribúty sa môžu použiť bez odkazu na prívlastky uvedené v bodoch i), ii) a iii), ak je medián príslušného atribútu vyšší alebo sa rovná 3; |
| --- | --- |

iv)

príslušné atribúty sa môžu použiť bez odkazu na prívlastky uvedené v bodoch i), ii) a iii), ak je medián príslušného atribútu vyšší alebo sa rovná 3;

| b) | pojem ‚vyvážený‘ sa môže použiť v prípade oleja, ktorý nevykazuje známky nevyváženosti. Nevyváženosťou sa rozumie čuchový, chuťový a hmatový vnem oleja, v ktorom medián atribútu horký a/alebo atribútu pikantný je o dva body vyšší ako medián atribútu ovocný; |
| --- | --- |

b)

pojem ‚vyvážený‘ sa môže použiť v prípade oleja, ktorý nevykazuje známky nevyváženosti. Nevyváženosťou sa rozumie čuchový, chuťový a hmatový vnem oleja, v ktorom medián atribútu horký a/alebo atribútu pikantný je o dva body vyšší ako medián atribútu ovocný;

| c) | pojem ‚jemný olej‘ sa môže použiť v prípade oleja, v ktorom sú mediány atribútu horký a atribútu pikantný nižšie alebo sa rovnajú 2. |
| --- | --- |

c)

pojem ‚jemný olej‘ sa môže použiť v prípade oleja, v ktorom sú mediány atribútu horký a atribútu pikantný nižšie alebo sa rovnajú 2.

4.   POROTA

Porota sa skladá z predsedu poroty a z ôsmich až dvanástich ochutnávačov.

Predseda poroty musí mať kvalitnú odbornú prípravu a musí byť znalcom a dobre informovaným expertom na rôzne druhy olejov. Zodpovedá za porotu, za jej organizáciu a fungovanie, prípravu, kodifikáciu a prezentáciu vzoriek ochutnávačom, ako aj za zhromažďovanie údajov a ich štatistické spracovanie.

Predseda poroty vyberie ochutnávačov a dohliada na ich prípravu a kontrolu ich výkonov s cieľom zabezpečiť, aby si udržali primeranú úroveň spôsobilosti.

Ochutnávači pre organoleptické kontroly olivového oleja sa vyberú a vyškolia v závislosti od ich schopnosti rozlíšiť podobné vzorky v súlade s príručkou Medzinárodnej rady pre olivový olej pre výber, prípravu a kontrolu kvalifikovaných ochutnávačov panenského olivového oleja.

Poroty sa zaväzujú na účasť na organoleptických hodnoteniach plánovaných na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Spoločenstva s cieľom umožniť pravidelnú kontrolu a zosúladenie percepčných kritérií. Okrem toho, ak ide o poroty schválené v súlade s ustanoveniami článku 4 ods. 1 tohto nariadenia, musia každoročne poskytovať príslušnému členskému štátu všetky informácie o svojom zložení a o počte hodnotení, ktoré vykonali ako akreditovaná porota.

5.   POSTUP PRE ORGANOLEPTICKÉ HODNOTENIE A ZATRIEDENIE

5.1.   Použitie profilového hárka ochutnávačom

Profilový hárok, ktorý má použiť každý ochutnávač, sa nachádza v dodatku A k tejto metóde.

Každý ochutnávač, ktorý je súčasťou poroty, musí ovoňať a následne ochutnať testovaný olej. Potom musí na 10 cm stupnici v profilovom hárku, ktorý má k dispozícii, uviesť intenzitu, s akou vníma každý z negatívnych a pozitívnych atribútov (1). V prípade, že ochutnávač vníma zelenosť alebo zrelosť ovocného atribútu, zaškrtne v profilovom hárku príslušný rámček.

V prípade, že ochutnávač vníma také negatívne atribúty, ktoré sa na profilovom hárku neuvádzajú, musí ich zaznamenať do riadku ‚iné‘, použijúc niektorý alebo niektoré z vymedzených pojmov, ktorými sa opíšu s čím najväčšou presnosťou.

5.2.   Využitie údajov predsedom poroty

Predseda poroty musí zozbierať profilové hárky vyplnené každým jedným ochutnávačom; musí skontrolovať jednotlivé intenzity pridelené rôznym atribútom; ak zistí nejakú anomáliu, požiada ochutnávača, aby skontroloval svoj profilový hárok a v prípade potreby zopakoval test.

Predseda poroty môže informácie od všetkých ochutnávačov vložiť do počítačového programu, ktorý zodpovedá metóde štatistického výpočtu mediánu uvedenej v dodatku B. Vkladanie informácií za danú vzorku treba uskutočniť prostredníctvom matrice zloženej z 9 stĺpcov, ktoré zodpovedajú 9 zmyslovým atribútom, a z počtu riadkov, ktorý zodpovedá počtu ochutnávačov poroty.

Ak aspoň 50 % poroty vnímalo istý negatívny atribút a uviedlo to v riadku ‚iné‘, vypočíta sa medián tohto nedostatku a olej sa podľa toho zatriedi.

Pokiaľ ide o pojmy ‚zelený‘ a ‚zrelý‘, predseda poroty môže potvrdiť, že testovaný olej spĺňa podmienky uvedené v bode 3.3.a iba v tom prípade, ak minimálne 50 % poroty upozornilo na vnímanie zrelosti alebo zelenosti ovocného atribútu.

V prípade analýz, ktoré sa vykonávajú v rámci kontrol zhody, sa musí vykonať skúška. V prípade protichodných analýz musí predseda poroty zabezpečiť, aby sa analýza zopakovala. V prípade neplatných analýz sa hodnotenie musí vykonať tretíkrát. V týchto prípadoch sa medián atribútov vypočíta na základe priemeru mediánov. Všetky opakovania týchto analýz sa musia vykonať počas odlišných zasadnutí.

5.3.   Zatriedenie olejov

Olej sa zaradí do niektorej z ďalej uvedených kategórií podľa mediánu nedostatkov a mediánu atribútu ovocnosti. Medián nedostatkov sa vymedzuje ako medián nedostatku vnímaného s najväčšou intenzitou. Medián nedostatkov a medián ovocnosti sú vyjadrené s presnosťou na jedno desatinné miesto a hodnota hrubého variačného koeficientu, ktorý ich vyjadruje, musí byť nižšia alebo sa rovnať 20 %.

Triedenie olejov sa vykonáva porovnávaním hodnoty mediánu nedostatkov a mediánu ovocnosti s ďalej opísanými referenčnými intervalmi. Pri stanovovaní hraníc týchto rozpätí sa zohľadnila chybnosť metódy, a preto sa tieto hranice považujú sa absolútne. Počítačové programy umožňujú vizualizované zatriedenie v tabuľke štatistických údajov alebo v grafe.

a)   Extra panenský olivový olej: medián nedostatkov sa rovná 0 a medián ovocnosti je vyšší ako 0.

b)   Panenský olivový olej: medián nedostatkov je vyšší ako 0 a rovná sa 3,5 alebo je nižší a medián ovocnosti je vyšší ako 0.

c)   Lampový olivový olej: medián nedostatkov je vyšší ako 3,5; alebo medián nedostatkov sa rovná 3,5 alebo je nižší a medián ovocnosti sa rovná 0.

5.4.   Osobitné prípady

Ak je medián iného pozitívneho atribútu ako ovocnosť vyšší ako 5,0, predseda poroty to zaznamená na osvedčení o analýze oleja.

Dodatok A

Profilový hárok panenského olivového oleja

Image

Dodatok B

METÓDA VÝPOČTU MEDIÁNU A INTERVALOV SPOĽAHLIVOSTI

Medián

Formula

Medián je reálne číslo Xm, ktoré charakterizuje skutočnosť, že pravdepodobnosť (P), že hodnoty distribúcie (X) budú nižšie ako toto číslo (Xm), je nižšia alebo sa rovná 0,5, a že zároveň pravdepodobnosť (P), že hodnoty distribúcie (X) budú nižšie alebo sa rovnať Xm, je vyššia alebo sa rovná 0,5. V inej definícii medián predstavuje 50. percentil distribúcie čísel v rastúcom poradí. Inými slovami, medián predstavuje strednú hodnotu série usporiadanej z nepárnych čísel alebo priemer obidvoch centrálnych hodnôt série usporiadanej z párnych čísel.

Hrubá smerodajná odchýlka

Na získanie spoľahlivého odhadu variability, ktorá vzniká okolo mediánu, sa treba odvolať na odhad hrubej smerodajnej odchýlky podľa Stuarta a Kendalla. Nasledujúci vzorec udáva asymptotickú smerodajnú odchýlku, t. j. hrubý odhad variability zvažovaných údajov, kde N je počet pozorovaní a IQR medzikvartilový interval, ktorý zahŕňa presne 50 % prípadov distribúcie akejkoľvek pravdepodobnosti.

Formula

Pri výpočte medzikvartilového intervalu sa vypočíta rozsah odchýlky medzi 75. a 25. percentilom.

IQR = 75. percentil – 25. percentil

Percentil je hodnota Xpc, ktorú charakterizuje skutočnosť, že pravdepodobnosť (P), že hodnoty distribúcie budú nižšie ako Xpc, je nižšia alebo sa rovná určenej stotine, a že zároveň pravdepodobnosť (P), že hodnoty distribúcie budú nižšie alebo sa rovnať Xpc, je vyššia alebo sa rovná uvedenej stotine. Stotina udáva zlomok vybranej distribúcie. V prípade mediánu sa rovná 50/100.

Formula

V praxi to znamená, že percentil je hodnota distribúcie zodpovedajúca stanovenej ploche načrtnutej podľa krivky distribúcie alebo hustoty. Napríklad 25. percentil predstavuje hodnotu distribúcie, ktorá zodpovedá ploche rovnajúcej sa 0,25 alebo 25/100.

Hrubý variačný koeficient v % (CVr)

CVr % predstavuje bezrozmerné číslo, ktoré udáva percentuálny podiel variability analyzovanej série čísel. Z tohto dôvodu je tento koeficient veľmi užitočný na overenie spoľahlivosti členov poroty.

Formula

95 % intervaly spoľahlivosti pre medián

95 % intervaly spoľahlivosti (hodnota chyby prvého druhu sa rovná 0,05 alebo 5 %) predstavujú interval, v ktorom by hodnota mediánu mohla kolísať za predpokladu, že by bolo možné opakovať skúšanie nekonečne veľa ráz. V praxi tento interval udáva interval variability skúšky za daných operačných podmienok za predpokladu, že skúšku možno viackrát opakovať. Interval slúži na hodnotenie spoľahlivosti skúšky ako v prípade CVR %.

ICsup = Me + (c.S*)

ICinf = Me – (c.S*)

Pričom ‚c‘ sa v prípade intervalu spoľahlivosti 0,95 rovná 1,96.

---

(1)  Ochutnávač môže odmietnuť ochutnávanie oleja, pokiaľ pri priamom ovoniavaní zaznamená, že niektorý z negatívnych atribútov je extrémne intenzívny. Na profilovom hárku sa zmieni o tejto výnimočnej okolnosti.

1

---

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/17

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 641/2008

zo 4. júla 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 40/2008, pokiaľ ide o zoznam plavidiel zúčastňujúcich sa na nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom rybolove v Severnom Atlantiku

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 40/2008 zo 16. januára 2008, ktorým sa na rok 2008 stanovujú rybolovné možnosti a súvisiace podmienky pre určité populácie rýb a zoskupenia populácií rýb uplatniteľné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva vo vodách, v ktorých sa vyžaduje obmedzovanie výlovu (1), a najmä na bod 4 prílohy XIII,

keďže:

| (1) | Európske spoločenstvo je od roku 1981 zmluvnou stranou Dohovoru o budúcej multilaterálnej spolupráci pri rybolove v severovýchodnom Atlantiku (2). |
| --- | --- |

(1)

Európske spoločenstvo je od roku 1981 zmluvnou stranou Dohovoru o budúcej multilaterálnej spolupráci pri rybolove v severovýchodnom Atlantiku (2).

| (2) | V marci 2008 odporučila Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) zmeniť a doplniť zoznam plavidiel, u ktorých sa preukázalo, že sa zúčastňovali nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu. Musí sa zabezpečiť vykonávanie tohto odporúčania v právnom poriadku Spoločenstva. |
| --- | --- |

(2)

V marci 2008 odporučila Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) zmeniť a doplniť zoznam plavidiel, u ktorých sa preukázalo, že sa zúčastňovali nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu. Musí sa zabezpečiť vykonávanie tohto odporúčania v právnom poriadku Spoločenstva.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 40/2008 by sa malo preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 40/2008 by sa malo preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Dodatok k prílohe XIII k nariadeniu (ES) č. 40/2008 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. júla 2008

Za Komisiu

Joe BORG

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 19, 23.1.2008, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 541/2008 (Ú. v. EÚ L 157, 17.6.2008, s. 23).

1

(2)  Ú. v. ES L 227, 12.8.1981, s. 21.

2

---

PRÍLOHA

V prílohe XIII k nariadeniu (ES) č. 40/2008 sa dodatok nahrádza takto:

„Dodatok k prílohe XIII

Zoznam plavidiel, u ktorých NEAFC a NAFO preukázali, že sa zúčastňovali nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu (plavidlá NNN)

| Identifikačné číslo IMO (1) | Názov plavidla (2) | Vlajkový štát (2) |
| --- | --- | --- |
| 7436533 | ALFA | Gruzínsko |
| 7612321 | AVIOR | Gruzínsko |
| 8522030 | CARMEN | predtým Gruzínsko |
| 7700104 | CEFEY | Rusko |
| 8028424 | CLIFF | Kambodža |
| 8422852 | DOLPHIN | Rusko |
| 7321374 | ENXEMBRE | Panama |
| 8522119 | EVA | predtým Gruzínsko |
| 6719419 | GORILERO | Sierra Leone |
| 7332218 | IANNIS I | Panama |
| 8422838 | ISABELLA | predtým Gruzínsko |
| 8522042 | JUANITA | predtým Gruzínsko |
| 6614700 | KABOU | Guinea |
| 7385174 | MURTOSA | Togo |
| 8421937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Rusko |
| 8914221 | POLESTAR | Panama |
| 8522169 | ROSITA | predtým Gruzínsko |
| 7347407 | SUNNY JANE | |
| 8606836 | ULLA | predtým Gruzínsko |

Identifikačné číslo IMO (1)

Názov plavidla (2)

Vlajkový štát (2)

7436533

ALFA

Gruzínsko

7612321

AVIOR

Gruzínsko

8522030

CARMEN

predtým Gruzínsko

7700104

CEFEY

Rusko

8028424

CLIFF

Kambodža

8422852

DOLPHIN

Rusko

7321374

ENXEMBRE

Panama

8522119

EVA

predtým Gruzínsko

6719419

GORILERO

Sierra Leone

7332218

IANNIS I

Panama

8422838

ISABELLA

predtým Gruzínsko

8522042

JUANITA

predtým Gruzínsko

6614700

KABOU

Guinea

7385174

MURTOSA

Togo

8421937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Rusko

8914221

POLESTAR

Panama

8522169

ROSITA

predtým Gruzínsko

7347407

SUNNY JANE

8606836

ULLA

predtým Gruzínsko

---

(1)  Medzinárodná námorná organizácia.

1

(2)  Všetky zmeny názvov a vlajok a dodatočné informácie o plavidlách sú k dispozícii na internetovej stránke NEAFC: www.neafc.org“

2

---

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/19

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 642/2008

zo 4. júna 2008,

ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskych spoločenstiev (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,

po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Začatie konania

| (1) | Komisia 20. októbra 2007 formou oznámenia, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2), oznámila začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 20. októbra 2007 formou oznámenia, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2), oznámila začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) do Spoločenstva.

| (2) | Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 6. septembra 2007 predložila španielska Národná federácia združení priemyslu spracovania ovocia a zeleniny (Federación Nacional de Asociaciones de la Industria de Conservas Vegetales (FNACV)) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich 100 % celkovej výroby určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkaz o dumpingu príslušného výrobku a o značnej ujme z neho vyplývajúcej, ktorý sa považoval za dostatočný na odôvodnenie začatia konania. |
| --- | --- |

(2)

Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 6. septembra 2007 predložila španielska Národná federácia združení priemyslu spracovania ovocia a zeleniny (Federación Nacional de Asociaciones de la Industria de Conservas Vegetales (FNACV)) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich 100 % celkovej výroby určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkaz o dumpingu príslušného výrobku a o značnej ujme z neho vyplývajúcej, ktorý sa považoval za dostatočný na odôvodnenie začatia konania.

| (3) | Dňa 9. novembra 2007 podriadila Komisia dovoz toho istého výrobku s pôvodom v ČĽR registrácii na základe nariadenia (ES) č. 1295/2007 z 5. novembra 2007 (3). |
| --- | --- |

(3)

Dňa 9. novembra 2007 podriadila Komisia dovoz toho istého výrobku s pôvodom v ČĽR registrácii na základe nariadenia (ES) č. 1295/2007 z 5. novembra 2007 (3).

| (4) | Je potrebné pripomenúť, že do 8. novembra 2007 boli proti tomu istému výrobku v platnosti ochranné opatrenia. Komisia nariadením (ES) č. 1964/2003 zo 7. novembra 2003 (4) uložila ochranné opatrenia na dovoz určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) Nasledovali konečné ochranné opatrenia uložené nariadením (ES) č. 658/2004 zo 7. apríla 2004 (ďalej len „ochranné nariadenie“) (5). Dočasné aj konečné ochranné opatrenia tvorila colná kvóta, t. j. clo sa platilo, len ak sa vyčerpal objem bezcolného dovozu. |
| --- | --- |

(4)

Je potrebné pripomenúť, že do 8. novembra 2007 boli proti tomu istému výrobku v platnosti ochranné opatrenia. Komisia nariadením (ES) č. 1964/2003 zo 7. novembra 2003 (4) uložila ochranné opatrenia na dovoz určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) Nasledovali konečné ochranné opatrenia uložené nariadením (ES) č. 658/2004 zo 7. apríla 2004 (ďalej len „ochranné nariadenie“) (5). Dočasné aj konečné ochranné opatrenia tvorila colná kvóta, t. j. clo sa platilo, len ak sa vyčerpal objem bezcolného dovozu.

1.2.   Strany, ktorých sa konanie týka

| (5) | Komisia oficiálne informovala o začatí konania výrobcov Spoločenstva, ktorí podali podnet, a ich združenie, vyvážajúcich výrobcov a ich združenie, dodávateľov a dovozcov a ich združenia, o ktorých sa vie, že sa ich konanie týka, a orgány ČĽR. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(5)

Komisia oficiálne informovala o začatí konania výrobcov Spoločenstva, ktorí podali podnet, a ich združenie, vyvážajúcich výrobcov a ich združenie, dodávateľov a dovozcov a ich združenia, o ktorých sa vie, že sa ich konanie týka, a orgány ČĽR. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (6) | Výrobcovia, ktorí podali podnet, vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a ich príslušné združenia oznámili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali, a preukázali, že by na základe konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(6)

Výrobcovia, ktorí podali podnet, vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a ich príslušné združenia oznámili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali, a preukázali, že by na základe konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

| (7) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že na stanovenie dumpingu a ujmy v súlade s článkom 17 základného nariadenia sa môže použiť výber vzorky. Na to, aby Komisia bola schopná rozhodnúť, či je výber vzoriek potrebný, a ak áno, vybrať vzorku, boli vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom (podľa špecifikácie v oznámení o začatí konania) počas obdobia prešetrovania (od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007). |
| --- | --- |

(7)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že na stanovenie dumpingu a ujmy v súlade s článkom 17 základného nariadenia sa môže použiť výber vzorky. Na to, aby Komisia bola schopná rozhodnúť, či je výber vzoriek potrebný, a ak áno, vybrať vzorku, boli vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti v súvislosti s príslušným výrobkom (podľa špecifikácie v oznámení o začatí konania) počas obdobia prešetrovania (od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007).

| (8) | S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v ČĽR predložiť v prípade záujmu žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) Komisia zaslala formuláre žiadosti o THZ a IZ čínskym spoločnostiam, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka. Päť spoločností/skupín prepojených spoločností požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o IZ, ak sa prešetrovaním zistí, že nesplnili podmienky THZ. Do vzorky však bola zaradená len jedna spoločnosť, ktorá požiadala o THZ [pozri odôvodnenie (26)]. Deväť spoločností/skupín prepojených spoločností požiadalo len o IZ. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v ČĽR predložiť v prípade záujmu žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) Komisia zaslala formuláre žiadosti o THZ a IZ čínskym spoločnostiam, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka. Päť spoločností/skupín prepojených spoločností požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o IZ, ak sa prešetrovaním zistí, že nesplnili podmienky THZ. Do vzorky však bola zaradená len jedna spoločnosť, ktorá požiadala o THZ [pozri odôvodnenie (26)]. Deväť spoločností/skupín prepojených spoločností požiadalo len o IZ.

| (9) | Komisia zaslala dotazníky všetkým výrobcom Spoločenstva, o ktorých sa vie, že sa ich konanie týka, a ich združeniam, všetkým dovozcov zaradeným do vzorky a ich združeniam, dodávateľom, o ktorých sa vie, že sa ich konanie týka, a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Dotazníky ďalej zaslala všetkým potenciálnym výrobcom v analogickej krajine, ktorých určila Komisia (pozri odôvodnenia 40 – 41). |
| --- | --- |

(9)

Komisia zaslala dotazníky všetkým výrobcom Spoločenstva, o ktorých sa vie, že sa ich konanie týka, a ich združeniam, všetkým dovozcov zaradeným do vzorky a ich združeniam, dodávateľom, o ktorých sa vie, že sa ich konanie týka, a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Dotazníky ďalej zaslala všetkým potenciálnym výrobcom v analogickej krajine, ktorých určila Komisia (pozri odôvodnenia 40 – 41).

| (10) | Vyplnené dotazníky zaslali štyria výrobcovia Spoločenstva predstavujúci 100 % celkovej výroby v Spoločenstve, šiesti neprepojení dovozcovia v Spoločenstve zaradení do vzorky a ich príslušné združenia. Vyplnené dotazníky boli doručené aj od všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a ich prepojených spoločností. A napokon, podklady boli doručené aj od združenia čínskych výrobcov a jedného združenia dovozcov. |
| --- | --- |

(10)

Vyplnené dotazníky zaslali štyria výrobcovia Spoločenstva predstavujúci 100 % celkovej výroby v Spoločenstve, šiesti neprepojení dovozcovia v Spoločenstve zaradení do vzorky a ich príslušné združenia. Vyplnené dotazníky boli doručené aj od všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a ich prepojených spoločností. A napokon, podklady boli doručené aj od združenia čínskych výrobcov a jedného združenia dovozcov.

| (11) | Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala overovanie v priestoroch týchto spoločností: | Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala overovanie v priestoroch týchto spoločností:

Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang a jeho prepojený obchodník Merry & Co., Ltd., Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang a jeho prepojený obchodník Merry & Co., Ltd., Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a jeho prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a jeho prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

| | Výrobcovia zo Spoločenstva:






  — | Halcon Group SA, Murcia, Španielsko |
| --- | --- | --- |

Výrobcovia zo Spoločenstva:

—

Halcon Group SA, Murcia, Španielsko

| — | Cofrusa SA, Murcia, Španielsko |
| --- | --- |

—

Cofrusa SA, Murcia, Španielsko

| — | Agriconsa SA, Valencia, Španielsko |
| --- | --- |

—

Agriconsa SA, Valencia, Španielsko

| — | Videca SA, Valencia, Španielsko. |
| --- | --- |

—

Videca SA, Valencia, Španielsko.

1.3.   Obdobie prešetrovania (OP)

| (12) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 (ďalej len „OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa hodnotenia ujmy trvalo od 1. októbra 2002 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(12)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 (ďalej len „OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa hodnotenia ujmy trvalo od 1. októbra 2002 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Všeobecné poznámky

| (13) | Mandarínky sa zbierajú na jeseň a v zime, a sezóna zberu a konzervovania začína začiatkom októbra a končí približne koncom januára nasledujúceho roka. Čerstvé výrobky sú určené na trh čerstvého ovocia, na výrobu šťavy alebo konzervovanie. Ako základ pre porovnanie sa v odvetví konzervovania mandarínok zvykne používať sezóna (obdobie od 1. októbra v jednom roku 30. septembra v nasledujúcom roku), a Komisia prijala túto prax pri svojej analýze. |
| --- | --- |

(13)

Mandarínky sa zbierajú na jeseň a v zime, a sezóna zberu a konzervovania začína začiatkom októbra a končí približne koncom januára nasledujúceho roka. Čerstvé výrobky sú určené na trh čerstvého ovocia, na výrobu šťavy alebo konzervovanie. Ako základ pre porovnanie sa v odvetví konzervovania mandarínok zvykne používať sezóna (obdobie od 1. októbra v jednom roku 30. septembra v nasledujúcom roku), a Komisia prijala túto prax pri svojej analýze.

2.2.   Príslušný výrobok

| (14) | Príslušný výrobok sú upravené alebo konzervované mandarínky (vrátane tangerín a satsumov), klementínky, wilkingy a ostatné podobné citrusové hybridy neobsahujúce pridaný alkohol, tiež bez obsahu pridaného cukru alebo ostatných sladidiel, a ako sa uvádza pod položkou KN 2008. V súčasnosti sú zaradené takto: kód KN 2008 30 55 sa vzťahuje na príslušný výrobok neobsahujúci pridaný alkohol, ale obsahujúci pridaný cukor a v bezprostrednom obale s netto obsahom presahujúcim 1 kg; kód KN 2008 30 75 sa vzťahuje na príslušný výrobok neobsahujúci pridaný alkohol, ale obsahujúci pridaný cukor a v bezprostrednom obale s netto obsahom nepresahujúcim 1 kg. Mandarínky (vrátane tangerín a satsumov), klementínky, wilkingy a ostatné podobné citrusové hybridy, upravené alebo konzervované bez pridaného alkoholu alebo pridaného cukru (zvyčajne vo vode alebo vlastnej šťave), ďalej obsahuje časť ex kódu KN 2008 30 90. |
| --- | --- |

(14)

Príslušný výrobok sú upravené alebo konzervované mandarínky (vrátane tangerín a satsumov), klementínky, wilkingy a ostatné podobné citrusové hybridy neobsahujúce pridaný alkohol, tiež bez obsahu pridaného cukru alebo ostatných sladidiel, a ako sa uvádza pod položkou KN 2008. V súčasnosti sú zaradené takto: kód KN 2008 30 55 sa vzťahuje na príslušný výrobok neobsahujúci pridaný alkohol, ale obsahujúci pridaný cukor a v bezprostrednom obale s netto obsahom presahujúcim 1 kg; kód KN 2008 30 75 sa vzťahuje na príslušný výrobok neobsahujúci pridaný alkohol, ale obsahujúci pridaný cukor a v bezprostrednom obale s netto obsahom nepresahujúcim 1 kg. Mandarínky (vrátane tangerín a satsumov), klementínky, wilkingy a ostatné podobné citrusové hybridy, upravené alebo konzervované bez pridaného alkoholu alebo pridaného cukru (zvyčajne vo vode alebo vlastnej šťave), ďalej obsahuje časť ex kódu KN 2008 30 90.

| (15) | Predbežným prešetrovaním sa ukázalo, že príslušný výrobok sa získa olúpaním a rozdelením určitých odrôd malých citrusových plodov (najmä satsumov), ktoré sa potom balia v náleve z cukrového sirupu, šťavy alebo vody. Olúpanie a rozdelenie sa môže vykonať manuálne alebo strojovo. |
| --- | --- |

(15)

Predbežným prešetrovaním sa ukázalo, že príslušný výrobok sa získa olúpaním a rozdelením určitých odrôd malých citrusových plodov (najmä satsumov), ktoré sa potom balia v náleve z cukrového sirupu, šťavy alebo vody. Olúpanie a rozdelenie sa môže vykonať manuálne alebo strojovo.

| (16) | Príslušný výrobok sa vyrába s rôznou hmotnosťou s cieľom uspokojiť potreby spotrebiteľského trhu, ako aj hromadného stravovania a potravinárskeho priemyslu. Prevažnú väčšinu spotrebiteľského trhu tvorí balenie s netto hmotnosťou 312 g/(175 g bez nálevu), aj keď podiel predaja väčších balení 850 g/(480 g) narastá. Väčšie balenia, najmä 2,65 kg/(1 500 g) a 3,1 kg/(1 700 g) sa používajú v hromadnom stravovaní a potravinárskom priemysle, pričom 2,65 kg balenie je najobľúbenejšie. |
| --- | --- |

(16)

Príslušný výrobok sa vyrába s rôznou hmotnosťou s cieľom uspokojiť potreby spotrebiteľského trhu, ako aj hromadného stravovania a potravinárskeho priemyslu. Prevažnú väčšinu spotrebiteľského trhu tvorí balenie s netto hmotnosťou 312 g/(175 g bez nálevu), aj keď podiel predaja väčších balení 850 g/(480 g) narastá. Väčšie balenia, najmä 2,65 kg/(1 500 g) a 3,1 kg/(1 700 g) sa používajú v hromadnom stravovaní a potravinárskom priemysle, pričom 2,65 kg balenie je najobľúbenejšie.

| (17) | Satsumy, klementínky a iné malé citrusové plody sú všeobecne známe pod spoločným menom „mandarínky“. Väčšina týchto rôznych odrôd ovocia je vhodná na použitie ako čerstvý výrobok alebo na výrobu šťavy alebo konzervovanie. Sú si podobné a ich úprava alebo konzervovanie sa preto považujú za jeden výrobok. |
| --- | --- |

(17)

Satsumy, klementínky a iné malé citrusové plody sú všeobecne známe pod spoločným menom „mandarínky“. Väčšina týchto rôznych odrôd ovocia je vhodná na použitie ako čerstvý výrobok alebo na výrobu šťavy alebo konzervovanie. Sú si podobné a ich úprava alebo konzervovanie sa preto považujú za jeden výrobok.

2.3.   Podobný výrobok

| (18) | Jeden európsky dovozca tvrdil, že príslušný výrobok dovážaný z ČĽR je vyššej kvality, keďže čínske mandarínky obsahujú menej kôstok. |
| --- | --- |

(18)

Jeden európsky dovozca tvrdil, že príslušný výrobok dovážaný z ČĽR je vyššej kvality, keďže čínske mandarínky obsahujú menej kôstok.

| (19) | Niektoré strany tvrdili, tak ako v ochrannom nariadení, že medzi príslušným výrobkom a výrobkom vyrábaným výrobným odvetvím Spoločenstva sú rozdiely v kvalite. Výrobcovia Spoločenstva tvrdili, že spotrebitelia uprednostňujú ich výrobky z dôvodu vyššieho hygienického štandardu počas procesu konzervácie. |
| --- | --- |

(19)

Niektoré strany tvrdili, tak ako v ochrannom nariadení, že medzi príslušným výrobkom a výrobkom vyrábaným výrobným odvetvím Spoločenstva sú rozdiely v kvalite. Výrobcovia Spoločenstva tvrdili, že spotrebitelia uprednostňujú ich výrobky z dôvodu vyššieho hygienického štandardu počas procesu konzervácie.

| (20) | Komisia prešetrila tieto tvrdenia a dospela k týmto záverom:






  a) | dovážaný výrobok a výrobok Spoločenstva majú rovnaké alebo podobné fyzické vlastnosti, ako chuť, veľkosť, tvar a konzistencia. Existovali určité rozdiely v kvalite, ale tieto nemali vplyv na základné vlastnosti výrobku, ani na ich vnímanie používateľom/spotrebiteľom ako jednu kategóriu výrobku; |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisia prešetrila tieto tvrdenia a dospela k týmto záverom:

a)

dovážaný výrobok a výrobok Spoločenstva majú rovnaké alebo podobné fyzické vlastnosti, ako chuť, veľkosť, tvar a konzistencia. Existovali určité rozdiely v kvalite, ale tieto nemali vplyv na základné vlastnosti výrobku, ani na ich vnímanie používateľom/spotrebiteľom ako jednu kategóriu výrobku;

| b) | dovážaný výrobok a výrobok Spoločenstva sa predávali prostredníctvom podobných alebo rovnakých odbytových kanálov. Informácie o cenách boli bežne dostupné kupujúcim a príslušný výrobok a výrobok výrobcov Spoločenstva súťažili najmä cenou; |
| --- | --- |

b)

dovážaný výrobok a výrobok Spoločenstva sa predávali prostredníctvom podobných alebo rovnakých odbytových kanálov. Informácie o cenách boli bežne dostupné kupujúcim a príslušný výrobok a výrobok výrobcov Spoločenstva súťažili najmä cenou;

| c) | dovážaný výrobok aj výrobok Spoločenstva slúžili na tie isté alebo podobné konečné použitia; |
| --- | --- |

c)

dovážaný výrobok aj výrobok Spoločenstva slúžili na tie isté alebo podobné konečné použitia;

| d) | dovážaný výrobok aj výrobok Spoločenstva prijímali spotrebitelia ako vzájomne zameniteľné a oba uspokojujú ten istý druh dopytu. V súvislosti s tým rozdiely zistené niektorými dovozcami mali menšiu dôležitosť na účely analýzy podľa tohto oddielu; |
| --- | --- |

d)

dovážaný výrobok aj výrobok Spoločenstva prijímali spotrebitelia ako vzájomne zameniteľné a oba uspokojujú ten istý druh dopytu. V súvislosti s tým rozdiely zistené niektorými dovozcami mali menšiu dôležitosť na účely analýzy podľa tohto oddielu;

| e) | dovážaný výrobok a výrobok Spoločenstva obvykle zaradené pod kód KN ex 2008 30 90 (citrusové ovocie bez pridaného alkoholu alebo pridaného cukru, zvyčajne vo vode alebo vlastnej šťave), na ktoré sa nevzťahovali ochranné opatrenia, slúžia na tie isté alebo podobné konečné použitia a spotrebitelia ich vnímajú ako vzájomne zameniteľné a podobné vo všetkých základných vlastnostiach s výrobkami, ktoré sú obvykle zaradené pod ďalšie dva kódy KN, t. j. 2008 30 55 a 2008 30 75. |
| --- | --- |

e)

dovážaný výrobok a výrobok Spoločenstva obvykle zaradené pod kód KN ex 2008 30 90 (citrusové ovocie bez pridaného alkoholu alebo pridaného cukru, zvyčajne vo vode alebo vlastnej šťave), na ktoré sa nevzťahovali ochranné opatrenia, slúžia na tie isté alebo podobné konečné použitia a spotrebitelia ich vnímajú ako vzájomne zameniteľné a podobné vo všetkých základných vlastnostiach s výrobkami, ktoré sú obvykle zaradené pod ďalšie dva kódy KN, t. j. 2008 30 55 a 2008 30 75.

Keďže „podobnosť“ nevyžaduje úplne totožné výrobky, akékoľvek menšie odchýlky neboli dostatočné, aby zmenili celkový záver o podobnosti medzi dovážanými výrobkami a výrobkami Spoločenstva.

| (21) | Komisia preto dospela k záveru, že dovážaný výrobok a výrobok Spoločenstva sa považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(21)

Komisia preto dospela k záveru, že dovážaný výrobok a výrobok Spoločenstva sa považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3.   VÝBER VZORKY

3.1.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR

| (22) | Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa v oznámení o začatí konania predpokladalo vytvorenie vzorky na určenie dumpingu podľa článku 17 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(22)

Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa v oznámení o začatí konania predpokladalo vytvorenie vzorky na určenie dumpingu podľa článku 17 ods. 1 základného nariadenia.

| (23) | Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či bude vytvorenie vzorky potrebné, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, požiadala vyvážajúcich výrobcov, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a uviedli základné informácie o svojom vývoze a domácom predaji, o svojich presných činnostiach vzhľadom na výrobu príslušného výrobku a názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností zúčastnených na výrobe a/alebo predaji príslušného výrobku. Stanovisko vyjadrili aj orgány ČĽR a združenie výrobcov. |
| --- | --- |

(23)

Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či bude vytvorenie vzorky potrebné, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, požiadala vyvážajúcich výrobcov, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a uviedli základné informácie o svojom vývoze a domácom predaji, o svojich presných činnostiach vzhľadom na výrobu príslušného výrobku a názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností zúčastnených na výrobe a/alebo predaji príslušného výrobku. Stanovisko vyjadrili aj orgány ČĽR a združenie výrobcov.

3.1.1.   Predbežný výber spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov

| (24) | Prihlásilo sa šestnásť spoločností/skupín prepojených spoločností v ČĽR a poskytlo požadované informácie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetci z nich nahlásili vývoz do Spoločenstva počas OP a vyjadrili želanie byť prítomní vo vzorke. |
| --- | --- |

(24)

Prihlásilo sa šestnásť spoločností/skupín prepojených spoločností v ČĽR a poskytlo požadované informácie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetci z nich nahlásili vývoz do Spoločenstva počas OP a vyjadrili želanie byť prítomní vo vzorke.

| (25) | Vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa neprihlásili v stanovenej lehote alebo nepredložili požadované informácie v stanovenom čase, sa považovali za vyvážajúcich výrobcov nespolupracujúcich na prešetrovaní. Porovnanie údajov Eurostatu o dovoze s objemom vývozu do Spoločenstva príslušného výrobku nahláseným za OP spoločnosťami uvedenými v odôvodnení (24) však naznačuje, že spolupráca čínskych vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká. |
| --- | --- |

(25)

Vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa neprihlásili v stanovenej lehote alebo nepredložili požadované informácie v stanovenom čase, sa považovali za vyvážajúcich výrobcov nespolupracujúcich na prešetrovaní. Porovnanie údajov Eurostatu o dovoze s objemom vývozu do Spoločenstva príslušného výrobku nahláseným za OP spoločnosťami uvedenými v odôvodnení (24) však naznačuje, že spolupráca čínskych vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká.

3.1.2.   Výber vzorky

| (26) | V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia sa pri výbere vzorky zohľadňovala veľkosť vyvážajúcich výrobcov v súvislosti s predajom na vývoz do Spoločenstva. Na základe tohto kritéria sa zvolila vzorka štyroch vyvážajúcich výrobcov, z ktorých dvaja boli prepojení. Na základe informácií týkajúcich sa výberu vzorky sa zvolené spoločnosti podieľali v OP na viac ako 60 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva nahláseného spoločnosťami uvedenými v odôvodnení (24). Jedna z nich ďalej zaznamenala v OP aj značný domáci predaj príslušného výrobku. Dospelo sa preto k záveru, že takáto vzorka umožní obmedziť prešetrovanie na primeraný počet vyvážajúcich výrobcov, ktorých je možné prešetriť v čase, ktorý je k dispozícii, a zabezpečiť vysokú úroveň zastúpenia. Všetci príslušní vyvážajúci výrobcovia, ako aj ich združenie, a orgány ČĽR vyjadrili stanovisko a v lehote stanovenej na tento účel nepredložili žiadnu námietku. |
| --- | --- |

(26)

V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia sa pri výbere vzorky zohľadňovala veľkosť vyvážajúcich výrobcov v súvislosti s predajom na vývoz do Spoločenstva. Na základe tohto kritéria sa zvolila vzorka štyroch vyvážajúcich výrobcov, z ktorých dvaja boli prepojení. Na základe informácií týkajúcich sa výberu vzorky sa zvolené spoločnosti podieľali v OP na viac ako 60 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva nahláseného spoločnosťami uvedenými v odôvodnení (24). Jedna z nich ďalej zaznamenala v OP aj značný domáci predaj príslušného výrobku. Dospelo sa preto k záveru, že takáto vzorka umožní obmedziť prešetrovanie na primeraný počet vyvážajúcich výrobcov, ktorých je možné prešetriť v čase, ktorý je k dispozícii, a zabezpečiť vysokú úroveň zastúpenia. Všetci príslušní vyvážajúci výrobcovia, ako aj ich združenie, a orgány ČĽR vyjadrili stanovisko a v lehote stanovenej na tento účel nepredložili žiadnu námietku.

3.2.   Individuálne preskúmanie

| (27) | Žiadny z vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli zaradení do vzorky, nepožiadal na účel uplatňovania článku 17 ods. 3 základného nariadenia o individuálne dumpingové rozpätie poskytnutím príslušných informácií v stanovenej lehote. Individuálne preskúmanie vyvážajúcich výrobcov sa preto v tomto prešetrovaní neuskutočnilo. |
| --- | --- |

(27)

Žiadny z vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli zaradení do vzorky, nepožiadal na účel uplatňovania článku 17 ods. 3 základného nariadenia o individuálne dumpingové rozpätie poskytnutím príslušných informácií v stanovenej lehote. Individuálne preskúmanie vyvážajúcich výrobcov sa preto v tomto prešetrovaní neuskutočnilo.

3.3.   Výber vzorky dovozcov

| (28) | Vzhľadom na veľký počet dovozcov určených v samotnom podnete a v predchádzajúcom ochrannom prešetrovaní sa v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia výber vzorky stanovil aj v oznámení o začatí konania. Spoluprácu ponúklo veľký počet dovozcov. Do vzorky bolo vybraných šesť významných dovozcov z hľadiska objemu. Títo dovozcovia sa podieľajú na trocha viac ako 60 % celkového dovozu do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(28)

Vzhľadom na veľký počet dovozcov určených v samotnom podnete a v predchádzajúcom ochrannom prešetrovaní sa v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia výber vzorky stanovil aj v oznámení o začatí konania. Spoluprácu ponúklo veľký počet dovozcov. Do vzorky bolo vybraných šesť významných dovozcov z hľadiska objemu. Títo dovozcovia sa podieľajú na trocha viac ako 60 % celkového dovozu do Spoločenstva.

4.   DUMPING

4.1.   Trhovohospodárske zaobchádzanie

| (29) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR sa normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(29)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR sa normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

| (30) | Len stručne a na ľahkú orientáciu uvádzame v súhrnnej forme kritériá udelenia THZ:






  1. | obchodné rozhodnutia týkajúce sa cien a nákladov sa prijímajú na základe trhových podmienok a bez zásahov štátu; |
| --- | --- | --- |

(30)

Len stručne a na ľahkú orientáciu uvádzame v súhrnnej forme kritériá udelenia THZ:

1.

obchodné rozhodnutia týkajúce sa cien a nákladov sa prijímajú na základe trhových podmienok a bez zásahov štátu;

| 2. | účtovné záznamy preverujú nezávislí audítori v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a používajú sa na všetky účely; |
| --- | --- |

2.

účtovné záznamy preverujú nezávislí audítori v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a používajú sa na všetky účely;

| 3. | neexistujú žiadne výrazné deformácie prenesené z bývalého netrhového hospodárskeho systému; |
| --- | --- |

3.

neexistujú žiadne výrazné deformácie prenesené z bývalého netrhového hospodárskeho systému;

| 4. | právna istota a stabilita sú stanovené právnymi predpismi v oblasti konkurzného konania a vlastníckych vzťahov; |
| --- | --- |

4.

právna istota a stabilita sú stanovené právnymi predpismi v oblasti konkurzného konania a vlastníckych vzťahov;

| 5. | výmena mien sa uskutočňuje na základe trhového kurzu. |
| --- | --- |

5.

výmena mien sa uskutočňuje na základe trhového kurzu.

| (31) | V tomto prešetrovaní jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky [pozri odôvodnenia (22) až (26)] vyplnil formulár žiadosti o THZ. |
| --- | --- |

(31)

V tomto prešetrovaní jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky [pozri odôvodnenia (22) až (26)] vyplnil formulár žiadosti o THZ.

| (32) | Tomuto vyvážajúcemu výrobcovi nemohlo byť udelené THZ, keďže nesplnil podmienky stanovené v prvom, druhom a treťom kritériu článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Najmä pokiaľ ide o kritérium 1, na mieste sa zistilo, že pracovníci podpísali pracovné zmluvy spoločnosti bianco, bez zmienky o odmene a pracovnom čase. Nebolo preto možné stanoviť podmienky, za ktorých boli pracovníci prijatí a platení, a teda či náklady na pracovnú silu odzrkadľovali ponuku a dopyt. Pokiaľ ide o kritérium 2, na mieste sa zistilo zanedbávanie základných medzinárodných účtovných štandardov (t. j. zásada časového rozlíšenia, vyrovnávanie, nezrovnalosti medzi sumami uvedenými v účtoch a skutočnými účtovnými podkladmi, nedostatok vierohodných záznamov o transakciách) v účtoch a aj v ich audite, čo spochybnilo hodnovernosť účtov spoločnosti. Pokiaľ ide o kritérium 3, zistilo sa, že spoločnosť využívala výhody mnohých dotácií (napr. vrátenie DPH, ktorú dodávatelia/pestovatelia nikdy nezaplatili, a niektoré vývozné dotácie z Fondu pre oblastné projekty rozvoja zahraničného obchodu, ako aj vývozná prémia), čo naznačuje, že stále existujú závažné narušenia z bývalého netrhovohospodárskeho systému. |
| --- | --- |

(32)

Tomuto vyvážajúcemu výrobcovi nemohlo byť udelené THZ, keďže nesplnil podmienky stanovené v prvom, druhom a treťom kritériu článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Najmä pokiaľ ide o kritérium 1, na mieste sa zistilo, že pracovníci podpísali pracovné zmluvy spoločnosti bianco, bez zmienky o odmene a pracovnom čase. Nebolo preto možné stanoviť podmienky, za ktorých boli pracovníci prijatí a platení, a teda či náklady na pracovnú silu odzrkadľovali ponuku a dopyt. Pokiaľ ide o kritérium 2, na mieste sa zistilo zanedbávanie základných medzinárodných účtovných štandardov (t. j. zásada časového rozlíšenia, vyrovnávanie, nezrovnalosti medzi sumami uvedenými v účtoch a skutočnými účtovnými podkladmi, nedostatok vierohodných záznamov o transakciách) v účtoch a aj v ich audite, čo spochybnilo hodnovernosť účtov spoločnosti. Pokiaľ ide o kritérium 3, zistilo sa, že spoločnosť využívala výhody mnohých dotácií (napr. vrátenie DPH, ktorú dodávatelia/pestovatelia nikdy nezaplatili, a niektoré vývozné dotácie z Fondu pre oblastné projekty rozvoja zahraničného obchodu, ako aj vývozná prémia), čo naznačuje, že stále existujú závažné narušenia z bývalého netrhovohospodárskeho systému.

| (33) | Z hľadiska uvedeného jediný čínsky vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o THZ, nedokázal, že spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a teda sa mu nemohlo udeliť THZ. |
| --- | --- |

(33)

Z hľadiska uvedeného jediný čínsky vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o THZ, nedokázal, že spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a teda sa mu nemohlo udeliť THZ.

4.2.   Individuálne zaobchádzanie

| (34) | Na základe článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa v krajinách, na ktoré sa vzťahuje uvedený článok, zavádza prípadné celoštátne clo, s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(34)

Na základe článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa v krajinách, na ktoré sa vzťahuje uvedený článok, zavádza prípadné celoštátne clo, s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.

| (35) | Jediný vyvážajúci výrobca vo vzorke, ktorý požiadal o THZ, požiadal aj o IZ pre prípad, že by sa mu nemohlo udeliť THZ. O IZ požiadali aj ďalší vyvážajúci výrobcovia vybraní vo vzorke. |
| --- | --- |

(35)

Jediný vyvážajúci výrobca vo vzorke, ktorý požiadal o THZ, požiadal aj o IZ pre prípad, že by sa mu nemohlo udeliť THZ. O IZ požiadali aj ďalší vyvážajúci výrobcovia vybraní vo vzorke.

| (36) | Pokiaľ ide o všetky príslušné spoločností, z predbežného preskúmania ich žiadostí o IZ vyplynulo, že všetky spĺňajú požiadavky na IZ stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(36)

Pokiaľ ide o všetky príslušné spoločností, z predbežného preskúmania ich žiadostí o IZ vyplynulo, že všetky spĺňajú požiadavky na IZ stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.

| (37) | Dospelo sa preto k záveru, že IZ by mal byť predbežne udelené týmto vyvážajúcim výrobcom v ČĽR:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- |

(37)

Dospelo sa preto k záveru, že IZ by mal byť predbežne udelené týmto vyvážajúcim výrobcom v ČĽR:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a jeho prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a jeho prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen.

4.3.   Normálna hodnota

| (38) | Z uvedených dôvodov sa THZ neudelilo žiadnemu vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR. |
| --- | --- |

(38)

Z uvedených dôvodov sa THZ neudelilo žiadnemu vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR.

| (39) | Normálna hodnota sa preto určí pre všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(39)

Normálna hodnota sa preto určí pre všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.

| (40) | Podľa informácií uvedených v podnete sa príslušný výrobok nevyrába vo významných množstvách mimo Spoločenstva a príslušnej krajiny. V oznámení o začatí konania sa preto navrhlo, aby sa normálna hodnota určila na akomkoľvek inom primeranom základe, t. j. na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za podobný výrobok v Spoločenstve. Zainteresované strany boli vyzvané, aby v súvislosti s tým predložili pripomienky. Samotná Komisia pokračovala po uverejnení oznámenia o začatí konania v hľadaní potenciálnych analogických krajín. Komisia požiadala o spoluprácu dve spoločnosti v Thajsku. Jedna z nich zo začiatku súhlasila so spoluprácou pri prešetrovaní, ale neskôr nezaslala vyplnený dotazník. Druhá spoločnosť vôbec nereagovala. |
| --- | --- |

(40)

Podľa informácií uvedených v podnete sa príslušný výrobok nevyrába vo významných množstvách mimo Spoločenstva a príslušnej krajiny. V oznámení o začatí konania sa preto navrhlo, aby sa normálna hodnota určila na akomkoľvek inom primeranom základe, t. j. na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za podobný výrobok v Spoločenstve. Zainteresované strany boli vyzvané, aby v súvislosti s tým predložili pripomienky. Samotná Komisia pokračovala po uverejnení oznámenia o začatí konania v hľadaní potenciálnych analogických krajín. Komisia požiadala o spoluprácu dve spoločnosti v Thajsku. Jedna z nich zo začiatku súhlasila so spoluprácou pri prešetrovaní, ale neskôr nezaslala vyplnený dotazník. Druhá spoločnosť vôbec nereagovala.

| (41) | Dvaja vyvážajúci výrobcovia z príslušnej krajiny a združenie dovozcov a veľkoobchodníkov nesúhlasili so založením normálnej hodnoty na cenách zaplatených alebo splatných v Spoločenstve, ale neponúkli iné riešenie, ktoré by bolo v súlade so základným nariadením. |
| --- | --- |

(41)

Dvaja vyvážajúci výrobcovia z príslušnej krajiny a združenie dovozcov a veľkoobchodníkov nesúhlasili so založením normálnej hodnoty na cenách zaplatených alebo splatných v Spoločenstve, ale neponúkli iné riešenie, ktoré by bolo v súlade so základným nariadením.

| (42) | Vzhľadom na uvedené sa predbežne rozhodlo určiť normálnu hodnotu pre všetkých vyvážajúcich výrobcov vo vzorke na akomkoľvek inom primeranom základe, v tomto prípade na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných v Spoločenstve za podobný výrobok podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(42)

Vzhľadom na uvedené sa predbežne rozhodlo určiť normálnu hodnotu pre všetkých vyvážajúcich výrobcov vo vzorke na akomkoľvek inom primeranom základe, v tomto prípade na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných v Spoločenstve za podobný výrobok podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.

| (43) | Po výbere cien zaplatených alebo splatných v Spoločenstve sa normálna hodnota vypočítala na základe údajov overených v priestoroch spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva uvedených v odôvodnení (11). |
| --- | --- |

(43)

Po výbere cien zaplatených alebo splatných v Spoločenstve sa normálna hodnota vypočítala na základe údajov overených v priestoroch spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva uvedených v odôvodnení (11).

| (44) | Predaj podobného výrobku týchto výrobcov Spoločenstva na domácom trhu sa považoval za reprezentatívny v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Spoločenstva vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky. |
| --- | --- |

(44)

Predaj podobného výrobku týchto výrobcov Spoločenstva na domácom trhu sa považoval za reprezentatívny v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Spoločenstva vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky.

| (45) | Keďže predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva boli stratové, museli sa primerane upraviť tak, aby obsahovali primerané ziskové rozpätie, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Použitý zisk vo výške 6,8 % predstavoval úroveň zisku dosiahnutú v poslednej konzervárenskej sezóne (2000/2001) pred obrovským zvýšením čínskeho dovozu, ktorý viedol k uloženiu ochranných opatrení, t. j. poslednej sezóne, v ktorej trhové podmienky neboli ovplyvnené poškodzujúcim dovozom za mimoriadne nízke ceny. |
| --- | --- |

(45)

Keďže predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva boli stratové, museli sa primerane upraviť tak, aby obsahovali primerané ziskové rozpätie, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Použitý zisk vo výške 6,8 % predstavoval úroveň zisku dosiahnutú v poslednej konzervárenskej sezóne (2000/2001) pred obrovským zvýšením čínskeho dovozu, ktorý viedol k uloženiu ochranných opatrení, t. j. poslednej sezóne, v ktorej trhové podmienky neboli ovplyvnené poškodzujúcim dovozom za mimoriadne nízke ceny.

4.4.   Vývozné ceny

| (46) | Vývozné ceny sa zakladali na cenách, ktoré skutočne zaplatili nezávislí zákazníci za vývoz z ČĽR do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(46)

Vývozné ceny sa zakladali na cenách, ktoré skutočne zaplatili nezávislí zákazníci za vývoz z ČĽR do Spoločenstva.

4.5.   Porovnanie

| (47) | Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vykonalo na základe dodacej podmienky zo závodu. |
| --- | --- |

(47)

Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vykonalo na základe dodacej podmienky zo závodu.

| (48) | V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa formou úprav patrične zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia. V prípade potreby sa zohľadnili rozdiely v nákladoch na dopravu a poistenie a vo všetkých ostatných nákladoch súvisiacich s dopravou. |
| --- | --- |

(48)

V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa formou úprav patrične zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia. V prípade potreby sa zohľadnili rozdiely v nákladoch na dopravu a poistenie a vo všetkých ostatných nákladoch súvisiacich s dopravou.

4.6.   Dumpingové rozpätie

| (49) | Z hľadiska uvedeného a podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dočasné dumpingové rozpätie pre všetkých vývozcov v ČĽR stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty podľa druhu výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou podľa druhu výrobku určenou a upravenou tak, ako sa už vysvetlilo. V súlade s jednotnou praxou sa vážené priemerné dumpingové rozpätie vypočítalo za prepojených vyvážajúcich výrobcov. Pokiaľ ide o spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky, vážené priemerné dumpingové rozpätie sa vypočítalo na základe dumpingových rozpätí spoločností vo vzorke. Okrem toho, keďže spolupráca vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká [pozri odôvodnenie (25)], na všetky ostatné spoločnosti sa uplatnilo najvyššie individuálne dumpingové rozpätie spoločností vo vzorke. |
| --- | --- |

(49)

Z hľadiska uvedeného a podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dočasné dumpingové rozpätie pre všetkých vývozcov v ČĽR stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty podľa druhu výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou podľa druhu výrobku určenou a upravenou tak, ako sa už vysvetlilo. V súlade s jednotnou praxou sa vážené priemerné dumpingové rozpätie vypočítalo za prepojených vyvážajúcich výrobcov. Pokiaľ ide o spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky, vážené priemerné dumpingové rozpätie sa vypočítalo na základe dumpingových rozpätí spoločností vo vzorke. Okrem toho, keďže spolupráca vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká [pozri odôvodnenie (25)], na všetky ostatné spoločnosti sa uplatnilo najvyššie individuálne dumpingové rozpätie spoločností vo vzorke.

| (50) | Na základe toho dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú takéto:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 % |
| --- | --- | --- |

(50)

Na základe toho dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú takéto:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 139,6 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 87,4 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a jeho prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 134,7 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a jeho prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 134,7 %

| — | Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky 128,4 % |
| --- | --- |

—

Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky 128,4 %

| — | Všetky ostatné spoločnosti 139,6 %. |
| --- | --- |

—

Všetky ostatné spoločnosti 139,6 %.

5.   UJMA

5.1.   Všeobecné poznámky

| (51) | Je potrebné pripomenúť, že na príslušný výrobok sa počas najväčšej časti posudzovaného obdobia vzťahovali ochranné opatrenia. To bolo opodstatnené vzhľadom na skutočnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu na konci obdobia skúmaného v ochrannom prešetrovaní (t. j. v období od sezóny 1998/1999 do sezóny 2002/2003). |
| --- | --- |

(51)

Je potrebné pripomenúť, že na príslušný výrobok sa počas najväčšej časti posudzovaného obdobia vzťahovali ochranné opatrenia. To bolo opodstatnené vzhľadom na skutočnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu na konci obdobia skúmaného v ochrannom prešetrovaní (t. j. v období od sezóny 1998/1999 do sezóny 2002/2003).

5.2.   Výroba v Spoločenstve a výrobné odvetvie Spoločenstva

| (52) | Počas súčasného prešetrovania sa zistilo, že príslušný výrobok vyrábali v Spoločenstve štyria výrobcovia Spoločenstva, v ktorých mene bol podnet podaný (Halcon Group SA, Murcia, Španielsko; Cofrusa SA, Murcia, Španielsko; Agriconsa SA, Valencia, Španielsko; Videca SA, Valencia, Španielsko). Žiaden z týchto výrobcov nebol prepojený s niektorým čínskym vývozcom alebo dovozcom príslušného výrobku z ČĽR. |
| --- | --- |

(52)

Počas súčasného prešetrovania sa zistilo, že príslušný výrobok vyrábali v Spoločenstve štyria výrobcovia Spoločenstva, v ktorých mene bol podnet podaný (Halcon Group SA, Murcia, Španielsko; Cofrusa SA, Murcia, Španielsko; Agriconsa SA, Valencia, Španielsko; Videca SA, Valencia, Španielsko). Žiaden z týchto výrobcov nebol prepojený s niektorým čínskym vývozcom alebo dovozcom príslušného výrobku z ČĽR.

| (53) | Z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia Spoločenstva vyrobili v OP približne 34 100 ton príslušného výrobku. To predstavuje 100 % celkového objemu podobného výrobku vyrobeného v Spoločenstve. Preto sa uvedení výrobcovia Spoločenstva považujú za výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(53)

Z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia Spoločenstva vyrobili v OP približne 34 100 ton príslušného výrobku. To predstavuje 100 % celkového objemu podobného výrobku vyrobeného v Spoločenstve. Preto sa uvedení výrobcovia Spoločenstva považujú za výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

| (54) | Je potrebné upozorniť, že v ochrannom prešetrovaní bolo osem spolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve. Fakt, že v Spoločenstve zostávajú len štyria výrobcovia, je odrazom zatvorenia niektorých firiem a fúzie ostatných. |
| --- | --- |

(54)

Je potrebné upozorniť, že v ochrannom prešetrovaní bolo osem spolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve. Fakt, že v Spoločenstve zostávajú len štyria výrobcovia, je odrazom zatvorenia niektorých firiem a fúzie ostatných.

5.3.   Spotreba v Spoločenstve

| (55) | Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Spoločenstve vyvíjala takto: | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba v Spoločenstve (Tony) | 78 623 | 90 197 | 80 065 | 80 145 | 78 859 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 115 | 102 | 102 | 100 |

(55)

Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Spoločenstve vyvíjala takto:

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Spotreba v Spoločenstve (Tony)

78 623

90 197

80 065

80 145

78 859

Index (2002/2003 = 100)

100

115

102

102

100

| (56) | Spotreba Spoločenstva sa stanovila na základe celkového objemu predaja príslušného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva v EÚ, plus predaja bývalých výrobcov Spoločenstva, ktorí počas OP už nevyrábali, v EÚ, plus dovozu zo všetkých tretích krajín. Číselné údaje týkajúce sa celkového predaja príslušného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva v EÚ sa čerpali z overených údajov poskytnutých výrobcami Spoločenstva. Predaj bývalých výrobcov Spoločenstva vyplýva z odhadov navrhovateľa a bol preverený s výsledkami ochranného prešetrovania vrátane oznámenia C 322/06 uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie zo 17. decembra 2005. Údaje o dovezených množstvách sa čerpali od Eurostatu. |
| --- | --- |

(56)

Spotreba Spoločenstva sa stanovila na základe celkového objemu predaja príslušného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva v EÚ, plus predaja bývalých výrobcov Spoločenstva, ktorí počas OP už nevyrábali, v EÚ, plus dovozu zo všetkých tretích krajín. Číselné údaje týkajúce sa celkového predaja príslušného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva v EÚ sa čerpali z overených údajov poskytnutých výrobcami Spoločenstva. Predaj bývalých výrobcov Spoločenstva vyplýva z odhadov navrhovateľa a bol preverený s výsledkami ochranného prešetrovania vrátane oznámenia C 322/06 uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie zo 17. decembra 2005. Údaje o dovezených množstvách sa čerpali od Eurostatu.

| (57) | Ako sa uvádza v tabuľke, spotreba príslušného výrobku v Spoločenstve bola počas posudzovaného obdobia relatívne stabilná, s výnimkou zvýšenia zaznamenaného v sezóne 2003/2004. Toto zjavné zvýšenie spotreby možno vysvetliť najmä „nahromadením zásob“ príslušného výrobku, ako sa uvádza v oznámení spomínanom v odôvodnení. Údaje Eurostatu potvrdzujú tento jav v nových členských štátoch pred ich vstupom do EÚ v máji 2004. Dovoz v nových členských štátoch skutočne dosahoval takmer 15 000 ton pred ich vstupom (počas sezóny 2003/2004) a počas sezón 2004/2005, 2005/2006 a 2006/2007 sa značne znížil, v priemere na 4 000 ton/rok. V OP možno spotrebu považovať za stabilnú na úrovni v zhode s predchádzajúcim obdobím rokov 2005 a 2006. |
| --- | --- |

(57)

Ako sa uvádza v tabuľke, spotreba príslušného výrobku v Spoločenstve bola počas posudzovaného obdobia relatívne stabilná, s výnimkou zvýšenia zaznamenaného v sezóne 2003/2004. Toto zjavné zvýšenie spotreby možno vysvetliť najmä „nahromadením zásob“ príslušného výrobku, ako sa uvádza v oznámení spomínanom v odôvodnení. Údaje Eurostatu potvrdzujú tento jav v nových členských štátoch pred ich vstupom do EÚ v máji 2004. Dovoz v nových členských štátoch skutočne dosahoval takmer 15 000 ton pred ich vstupom (počas sezóny 2003/2004) a počas sezón 2004/2005, 2005/2006 a 2006/2007 sa značne znížil, v priemere na 4 000 ton/rok. V OP možno spotrebu považovať za stabilnú na úrovni v zhode s predchádzajúcim obdobím rokov 2005 a 2006.

5.4.   Dovoz do Spoločenstva z ČĽR

5.4.1.   Objem a podiel dovozu príslušného výrobku na trhu

| (58) | Vývoj dovozu z ČĽR, pokiaľ ide o objem a podiel na trhu, bol takýto:










  Objem dovozu | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR v tonách | 51 193 | 65 878 | 49 584 | 61 456 | 56 108 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 129 | 97 | 120 | 110 |
| Zdroj: Eurostat |

(58)

Vývoj dovozu z ČĽR, pokiaľ ide o objem a podiel na trhu, bol takýto:

Objem dovozu

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

ČĽR v tonách

51 193

65 878

49 584

61 456

56 108

Index (2002/2003 = 100)

100

129

97

120

110

Zdroj: Eurostat

| Podiely spotreby na trhu | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | 65,1 % | 73 % | 61,9 % | 76,7 % | 71,1 % |

Podiely spotreby na trhu

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

ČĽR

65,1 %

73 %

61,9 %

76,7 %

71,1 %

| (59) | V sezóne 2003/2004 možno vidieť podobný nárast dovozu z ČĽR, aký sa uvádza v spotrebe Spoločenstva. Dovoz potom v sezóne 2004/2005 klesol naspäť na nižšie úrovne (po vstupe nových členských štátov). Podiel dovozu z Číny na trhu zostáva trvale vysoký, keďže Čína je hlavný vývozca tohto výrobku do EÚ a zvyšku sveta. |
| --- | --- |

(59)

V sezóne 2003/2004 možno vidieť podobný nárast dovozu z ČĽR, aký sa uvádza v spotrebe Spoločenstva. Dovoz potom v sezóne 2004/2005 klesol naspäť na nižšie úrovne (po vstupe nových členských štátov). Podiel dovozu z Číny na trhu zostáva trvale vysoký, keďže Čína je hlavný vývozca tohto výrobku do EÚ a zvyšku sveta.

5.4.2.   Dovozné ceny a cenové podhodnotenie/predaj pod cenu

| | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovozné ceny z ČĽR Zdroj: Eurostat

  (EUR/tona) | 595 | 525 | 531 | 612 | 596 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 88 | 89 | 103 | 100 |

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Dovozné ceny z ČĽR Zdroj: Eurostat

(EUR/tona)

595

525

531

612

596

Index (2002 = 100)

100

88

89

103

100

| (60) | V tejto tabuľke sa uvádza vývoj priemerných dovozných cien z ČĽR. Počas posudzovaného obdobia ceny klesli len v sezóne 2003/2004. V OP sa vrátili naspäť na pôvodnú úroveň zo sezóny 2002/2003. |
| --- | --- |

(60)

V tejto tabuľke sa uvádza vývoj priemerných dovozných cien z ČĽR. Počas posudzovaného obdobia ceny klesli len v sezóne 2003/2004. V OP sa vrátili naspäť na pôvodnú úroveň zo sezóny 2002/2003.

| (61) | V rámci predajných cien na trhu Spoločenstva sa počas OP vykonalo porovnanie cien výrobného odvetvia Spoločenstva s cenami dovozu z príslušnej krajiny. Miesto, ktoré slúži na tomto trhu ako referenčné pre dodávky dovozu a výrobu v Spoločenstve, je Hamburg. Z toho dôvodu boli príslušnými predajnými cenami výrobného odvetvia Spoločenstva ceny pre nezávislých zákazníkov, upravené podľa potreby na úroveň dodania do Hamburgu, po odpočítaní zliav a rabatov. Tieto ceny sa porovnali s predajnými cenami účtovanými čínskymi vyvážajúcimi výrobcami, po odpočítaní zliav a upravenými podľa potreby na CIF Hamburg a po pripočítaní zaplateného cla a colných poplatkov. Tieto úpravy zahŕňali podľa potreby ochranné clo zaplatené vo výške 301 EUR/metrických ton za vývoz nad kvótu. |
| --- | --- |

(61)

V rámci predajných cien na trhu Spoločenstva sa počas OP vykonalo porovnanie cien výrobného odvetvia Spoločenstva s cenami dovozu z príslušnej krajiny. Miesto, ktoré slúži na tomto trhu ako referenčné pre dodávky dovozu a výrobu v Spoločenstve, je Hamburg. Z toho dôvodu boli príslušnými predajnými cenami výrobného odvetvia Spoločenstva ceny pre nezávislých zákazníkov, upravené podľa potreby na úroveň dodania do Hamburgu, po odpočítaní zliav a rabatov. Tieto ceny sa porovnali s predajnými cenami účtovanými čínskymi vyvážajúcimi výrobcami, po odpočítaní zliav a upravenými podľa potreby na CIF Hamburg a po pripočítaní zaplateného cla a colných poplatkov. Tieto úpravy zahŕňali podľa potreby ochranné clo zaplatené vo výške 301 EUR/metrických ton za vývoz nad kvótu.

| (62) | Z porovnania vyplynulo, že na základe údajov predložených spolupracujúcimi vyvážajúci výrobcami zaradenými do vzorky sa počas OP dovážaný príslušný výrobok predával v Spoločenstve za ceny, ktoré podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, pri vyjadrení ako percento cien výrobného odvetvia Spoločenstva, v rozpätí od 19,6 % do 35,2 %. Z analýzy vývoja cien výrobného odvetvia Spoločenstva ďalej vyplýva, že nastal výrazný tlak na ceny (a počas OP pokles cien) (pozri ďalej). |
| --- | --- |

(62)

Z porovnania vyplynulo, že na základe údajov predložených spolupracujúcimi vyvážajúci výrobcami zaradenými do vzorky sa počas OP dovážaný príslušný výrobok predával v Spoločenstve za ceny, ktoré podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, pri vyjadrení ako percento cien výrobného odvetvia Spoločenstva, v rozpätí od 19,6 % do 35,2 %. Z analýzy vývoja cien výrobného odvetvia Spoločenstva ďalej vyplýva, že nastal výrazný tlak na ceny (a počas OP pokles cien) (pozri ďalej).

5.5.   Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva

| (63) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo hodnotenie všetkých ekonomických faktorov a indexov, ktoré súvisia so stavom výrobného odvetvia od 1. októbra 2002 do OP. |
| --- | --- |

(63)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo hodnotenie všetkých ekonomických faktorov a indexov, ktoré súvisia so stavom výrobného odvetvia od 1. októbra 2002 do OP.

| (64) | Údaje o výrobnom odvetví Spoločenstva predstavujú súhrnné údaje od štyroch výrobcov zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(64)

Údaje o výrobnom odvetví Spoločenstva predstavujú súhrnné údaje od štyroch výrobcov zo Spoločenstva.

| (65) | V uvedenej tabuľke sa uvádza vývoj výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity výrobcov v Spoločenstve: | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tonách) | 31 238 | 23 000 | 28 865 | 16 149 | 34 125 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 73 | 92 | 52 | 109 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 74 380 | 74 380 | 74 380 | 66 380 | 68 380 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 100 | 100 | 89 | 92 |
| Využitie kapacity v % | 42 % | 31 % | 39 % | 24 % | 50 % |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 74 | 93 | 57 | 119 |

(65)

V uvedenej tabuľke sa uvádza vývoj výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity výrobcov v Spoločenstve:

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Výroba (v tonách)

31 238

23 000

28 865

16 149

34 125

Index (2002/2003 = 100)

100

73

92

52

109

Výrobná kapacita (v tonách)

74 380

74 380

74 380

66 380

68 380

Index (2002/2003 = 100)

100

100

100

89

92

Využitie kapacity v %

42 %

31 %

39 %

24 %

50 %

Index (2002/2003 = 100)

100

74

93

57

119

| (66) | Ako vyplýva z uvedenej tabuľky, výroba sa počas obdobia menila v dôsledku menšej úrody v rokoch 2003/2004 a 2005/2006. Výrobná kapacita sa ku koncu posudzovaného obdobia znížila. Využitie kapacít zostalo počas celého obdobia na veľmi nízkych úrovniach, bez ohľadu na výkyvy úrody. |
| --- | --- |

(66)

Ako vyplýva z uvedenej tabuľky, výroba sa počas obdobia menila v dôsledku menšej úrody v rokoch 2003/2004 a 2005/2006. Výrobná kapacita sa ku koncu posudzovaného obdobia znížila. Využitie kapacít zostalo počas celého obdobia na veľmi nízkych úrovniach, bez ohľadu na výkyvy úrody.

| (67) | Uvedené číselné údaje reprezentujú objem zásob výrobného odvetvia Spoločenstva na konci každého obdobia. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tonách) | 7 159 | 3 695 | 6 140 | 1 688 | 11 895 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 52 | 86 | 24 | 166 |

(67)

Uvedené číselné údaje reprezentujú objem zásob výrobného odvetvia Spoločenstva na konci každého obdobia.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Zásoby (v tonách)

7 159

3 695

6 140

1 688

11 895

Index (2002/2003 = 100)

100

52

86

24

166

| (68) | Treba poznamenať, že príslušný výrobok má dlhú trvanlivosť (viac ako tri roky), pričom si zachováva svoje vlastnosti z hľadiska chuti a farby. |
| --- | --- |

(68)

Treba poznamenať, že príslušný výrobok má dlhú trvanlivosť (viac ako tri roky), pričom si zachováva svoje vlastnosti z hľadiska chuti a farby.

| (69) | Zásoby kolísali počas celého obdobia, ale počas OP sa výrazne zvýšili. Zdá sa, že to bolo spôsobené tlakom dumpingového dovozu a očakávaním, že ochranné opatrenia sa skončia, čo dovozcom pripraví cestu na prechod od výrobného odvetvia Spoločenstva k čínskemu dovozu ako zdroju príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(69)

Zásoby kolísali počas celého obdobia, ale počas OP sa výrazne zvýšili. Zdá sa, že to bolo spôsobené tlakom dumpingového dovozu a očakávaním, že ochranné opatrenia sa skončia, čo dovozcom pripraví cestu na prechod od výrobného odvetvia Spoločenstva k čínskemu dovozu ako zdroju príslušného výrobku.

| (70) | Uvedené číselné údaje vyjadrujú objem predaja, podiel na trhu a priemerné jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva, v tonách | 17 635 | 19 705 | 23 240 | 17 769 | 21 387 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 112 | 132 | 101 | 121 |
| Podiel na trhu | 22,4 % | 21,8 % | 29,0 % | 22,2 % | 27,1 % |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 97 | 129 | 99 | 121 |
| Priemerné predajné ceny (v EUR/t) | 824,3 | 819,8 | 840,6 | 1 058,7 | 1 034,6 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 99 | 102 | 128 | 125 |

(70)

Uvedené číselné údaje vyjadrujú objem predaja, podiel na trhu a priemerné jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva, v tonách

17 635

19 705

23 240

17 769

21 387

Index (2002/2003 = 100)

100

112

132

101

121

Podiel na trhu

22,4 %

21,8 %

29,0 %

22,2 %

27,1 %

Index (2002/2003 = 100)

100

97

129

99

121

Priemerné predajné ceny (v EUR/t)

824,3

819,8

840,6

1 058,7

1 034,6

Index (2002/2003 = 100)

100

99

102

128

125

| (71) | Bez ohľadu na ochranné opatrenia a úbytok mnohých výrobcov zo Spoločenstva (ktorých podiel na trhu klesol z 11,2 % v sezóne 2002/2003 na 8,1 % v sezóne 2004/2005 a následne bol nulový) sa objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva z absolútneho hľadiska počas posudzovaného obdobia mierne zvýšil, ale zostal nízky. Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil len o 4,7 percentuálneho bodu. Priemerné predajné ceny sa v posudzovanom období zvýšili, ale nie v miere potrebnej na dosiahnutie štandardného zisku, čo zdôrazňuje vplyv dovozu z Číny za veľmi nízke ceny na úroveň cien. |
| --- | --- |

(71)

Bez ohľadu na ochranné opatrenia a úbytok mnohých výrobcov zo Spoločenstva (ktorých podiel na trhu klesol z 11,2 % v sezóne 2002/2003 na 8,1 % v sezóne 2004/2005 a následne bol nulový) sa objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva z absolútneho hľadiska počas posudzovaného obdobia mierne zvýšil, ale zostal nízky. Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil len o 4,7 percentuálneho bodu. Priemerné predajné ceny sa v posudzovanom období zvýšili, ale nie v miere potrebnej na dosiahnutie štandardného zisku, čo zdôrazňuje vplyv dovozu z Číny za veľmi nízke ceny na úroveň cien.

| (72) | Celkovo treba poznamenať, že podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa v posudzovanom období zvýšil približne o 5,2 %, pričom v OP dosiahol skromných 27,6 % a dokázal, že tlak čínskeho dovozu neumožnil výrobnému odvetviu Spoločenstva výrazne zlepšiť výsledky. |
| --- | --- |

(72)

Celkovo treba poznamenať, že podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa v posudzovanom období zvýšil približne o 5,2 %, pričom v OP dosiahol skromných 27,6 % a dokázal, že tlak čínskeho dovozu neumožnil výrobnému odvetviu Spoločenstva výrazne zlepšiť výsledky.

| (73) | Ziskové rozpätie pred zdanením uvedené ďalej sa týka predaja výrobného odvetvia Spoločenstva a odráža fakt, že výrobné odvetvie zostalo stratové, keď mu trocha pomohlo uloženie ochranných opatrení, ale tiež ho ohrozilo obchádzanie opatrení v dôsledku nahromadenia zásob, čo nastalo súbežne (pozri odôvodnenie 57). Pozitívny vplyv ochranných opatrení sa preto prejavil najmä na konci posudzovaného obdobia. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpätie pred zdanením | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 585 | 575 | 420 | 141 |
| Návratnosť investícií | –3 % | 7,2 % | 4,3 % | –31,2 % | –28,9 % |

(73)

Ziskové rozpätie pred zdanením uvedené ďalej sa týka predaja výrobného odvetvia Spoločenstva a odráža fakt, že výrobné odvetvie zostalo stratové, keď mu trocha pomohlo uloženie ochranných opatrení, ale tiež ho ohrozilo obchádzanie opatrení v dôsledku nahromadenia zásob, čo nastalo súbežne (pozri odôvodnenie 57). Pozitívny vplyv ochranných opatrení sa preto prejavil najmä na konci posudzovaného obdobia.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Ziskové rozpätie pred zdanením

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

Index (2002 = 100)

100

585

575

420

141

Návratnosť investícií

–3 %

7,2 %

4,3 %

–31,2 %

–28,9 %

| (74) | Návratnosť investícií má po sezóne 2003/2004 klesajúci trend. Zhoršenie návratnosti investícií je tiež znakom zhoršenia situácie výrobcov zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(74)

Návratnosť investícií má po sezóne 2003/2004 klesajúci trend. Zhoršenie návratnosti investícií je tiež znakom zhoršenia situácie výrobcov zo Spoločenstva.

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peňažný tok (% z celkového predaja) | 8,7 % | –0,5 % | –1,6 % | –4,6 % | 3,2 % |

2002

2003

2004

2005

2006

Peňažný tok (% z celkového predaja)

8,7 %

–0,5 %

–1,6 %

–4,6 %

3,2 %

| (75) | Keďže výrobcovia Spoločenstva konzervujú iný druh ovocia, peňažný tok by sa mohol skúmať len na úrovni činnosti celej spoločnosti, a nie len v súvislosti s príslušným výrobkom. Tento ukazovateľ má preto menšiu výpovednú hodnotu a vykazuje sa na základe rozpočtových rokov (kalendárnych rokov). Možno však zaznamenať, že do roku 2005 sa situácia postupne zhoršovala a počas OP nastalo obmedzené oživenie. |
| --- | --- |

(75)

Keďže výrobcovia Spoločenstva konzervujú iný druh ovocia, peňažný tok by sa mohol skúmať len na úrovni činnosti celej spoločnosti, a nie len v súvislosti s príslušným výrobkom. Tento ukazovateľ má preto menšiu výpovednú hodnotu a vykazuje sa na základe rozpočtových rokov (kalendárnych rokov). Možno však zaznamenať, že do roku 2005 sa situácia postupne zhoršovala a počas OP nastalo obmedzené oživenie.

| (76) | Vývoj investícií výrobného odvetvia Spoločenstva dokumentuje táto tabuľka:










  EUR | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície | 698 358 | 837 152 | 994 242 | 1 110 304 | 785 109 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 120 | 142 | 159 | 112 |

(76)

Vývoj investícií výrobného odvetvia Spoločenstva dokumentuje táto tabuľka:

EUR

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Investície

698 358

837 152

994 242

1 110 304

785 109

Index (2002/2003 = 100)

100

120

142

159

112

| (77) | Napriek negatívnemu vývoju ziskovosti, ktorý je zrejmý z uvedenej tabuľky, výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo svoje investície do príslušného výrobku, aby v súvislosti s príslušným výrobkom zvýšilo svoju konkurencieschopnosť. Investovalo sa najmä do strojov a zariadení. Tieto kroky predstavovali významný príspevok k zvýšeniu efektivity výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky. |
| --- | --- |

(77)

Napriek negatívnemu vývoju ziskovosti, ktorý je zrejmý z uvedenej tabuľky, výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo svoje investície do príslušného výrobku, aby v súvislosti s príslušným výrobkom zvýšilo svoju konkurencieschopnosť. Investovalo sa najmä do strojov a zariadení. Tieto kroky predstavovali významný príspevok k zvýšeniu efektivity výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky.

| (78) | Existujú dôkazy zníženia schopnosti obstarať kapitál počas posudzovaného obdobia, okrem iného vzhľadom na negatívne ziskové rozpätia vo výrobe a dôležitosť výrobku v celkovej činnosti príslušných spoločností. |
| --- | --- |

(78)

Existujú dôkazy zníženia schopnosti obstarať kapitál počas posudzovaného obdobia, okrem iného vzhľadom na negatívne ziskové rozpätia vo výrobe a dôležitosť výrobku v celkovej činnosti príslušných spoločností.

| | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 1 975 | 1 965 | 1 837 | 1 546 | 2 091 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 99 | 93 | 78 | 106 |
| Produktivita (odpracované hodiny/vyrobené tony) | 17 | 16,8 | 16 | 16,5 | 15,5 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 99 | 94 | 97 | 91 |
| Odpracované hodiny počas sezóny spolu | 531 000 | 386 000 | 462 000 | 266 000 | 529 000 |
| Index (2002/2003 = 100) | 100 | 74 | 88 | 60 | 116 |

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Počet zamestnancov

1 975

1 965

1 837

1 546

2 091

Index (2002/2003 = 100)

100

99

93

78

106

Produktivita (odpracované hodiny/vyrobené tony)

17

16,8

16

16,5

15,5

Index (2002/2003 = 100)

100

99

94

97

91

Odpracované hodiny počas sezóny spolu

531 000

386 000

462 000

266 000

529 000

Index (2002/2003 = 100)

100

74

88

60

116

| (79) | Je potrebné pripomenúť, že zaváranie príslušného výrobku je svojou povahou sezónna činnosť, ktorá trvá 4 alebo 5 mesiacov, a že najväčšiu časť výroby vykonávajú sezónni pracovníci. Ukazovateľ počtu zamestnancov má preto menšiu výpovednú hodnotu a ako hlavný ukazovateľ zamestnanosti by sa mal považovať celkový počet odpracovaných hodín počas sezóny. Ako vyplýva z uvedenej tabuľky, výrobné odvetvie Spoločenstva postupne zlepšovalo svoju produktivitu. V OP dosiahla produktivita najlepšiu úroveň za celé obdobie. V dôsledku toho sa počet odpracovaných hodín na výrobu 1 tony hotového výrobku zvýšil zo 17 v sezóne 2002/2003 na 15,5 v OP (– 9 %). Počet zamestnancov dosiahol maximum počas OP v dôsledku návratu k vysokým objemom výroby po nízkych objemoch v sezóne 2005/2006. Tomu zodpovedal aj väčší počet odpracovaných hodín počas sezóny OP. Produktivita dosiahnutá výrobným odvetvím Spoločenstva v OP v skutočnosti potvrdzuje úsilie vynaložené na ďalšie zlepšenie efektívnosti pred rozsiahlym prílevom dumpingového dovozu z Číny. |
| --- | --- |

(79)

Je potrebné pripomenúť, že zaváranie príslušného výrobku je svojou povahou sezónna činnosť, ktorá trvá 4 alebo 5 mesiacov, a že najväčšiu časť výroby vykonávajú sezónni pracovníci. Ukazovateľ počtu zamestnancov má preto menšiu výpovednú hodnotu a ako hlavný ukazovateľ zamestnanosti by sa mal považovať celkový počet odpracovaných hodín počas sezóny. Ako vyplýva z uvedenej tabuľky, výrobné odvetvie Spoločenstva postupne zlepšovalo svoju produktivitu. V OP dosiahla produktivita najlepšiu úroveň za celé obdobie. V dôsledku toho sa počet odpracovaných hodín na výrobu 1 tony hotového výrobku zvýšil zo 17 v sezóne 2002/2003 na 15,5 v OP (– 9 %). Počet zamestnancov dosiahol maximum počas OP v dôsledku návratu k vysokým objemom výroby po nízkych objemoch v sezóne 2005/2006. Tomu zodpovedal aj väčší počet odpracovaných hodín počas sezóny OP. Produktivita dosiahnutá výrobným odvetvím Spoločenstva v OP v skutočnosti potvrdzuje úsilie vynaložené na ďalšie zlepšenie efektívnosti pred rozsiahlym prílevom dumpingového dovozu z Číny.

| (80) | Je potrebné poznamenať, že údaje o mzdách vyjadrené v absolútnych hodnotách nemajú výpovednú hodnotu v dôsledku výkyvov úrovne výroby. Mzdové náklady na vyrobenú tonu sú indikatívnejšie a vyjadrujú, že napriek prirodzenému zvýšeniu mzdy na hodinu v dôsledku inflácie zlepšenie produktivity umožnilo výrobnému odvetviu Spoločenstva znížiť mzdu za vyrobenú tonu o 3 percentuálne body. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mzdy (EUR) | 5 022 165 | 3 927 820 | 4 558 624 | 3 350 390 | 5 317 744 |
| Index | 100 | 78 | 91 | 67 | 106 |
| Mzda za vyrobenú tonu (EUR) | 161 | 171 | 158 | 207 | 155 |
| Index | 100 | 106 | 98 | 129 | 97 |

(80)

Je potrebné poznamenať, že údaje o mzdách vyjadrené v absolútnych hodnotách nemajú výpovednú hodnotu v dôsledku výkyvov úrovne výroby. Mzdové náklady na vyrobenú tonu sú indikatívnejšie a vyjadrujú, že napriek prirodzenému zvýšeniu mzdy na hodinu v dôsledku inflácie zlepšenie produktivity umožnilo výrobnému odvetviu Spoločenstva znížiť mzdu za vyrobenú tonu o 3 percentuálne body.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Mzdy (EUR)

5 022 165

3 927 820

4 558 624

3 350 390

5 317 744

Index

100

78

91

67

106

Mzda za vyrobenú tonu (EUR)

161

171

158

207

155

Index

100

106

98

129

97

| (81) | Dočasné dumpingové rozpätie pre celú krajinu uvedené v odôvodnení (50) je jasne nad úrovňou de minimis. Okrem toho vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(81)

Dočasné dumpingové rozpätie pre celú krajinu uvedené v odôvodnení (50) je jasne nad úrovňou de minimis. Okrem toho vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.

| (82) | Neexistuje dôkaz o minulom dumpingu alebo subvencovania tohto výrobku. Treba však poznamenať, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa zotavuje z účinkov značne zvýšených množstiev dovozu, ktoré mu spôsobili značnú ujmu a ktoré viedli Komisiu k uloženiu dočasných, ako aj konečných ochranných opatrení v rokoch 2003 a 2004 (pozri odôvodnenie 4). Ako sa uvádza v odôvodneniach 57 a 70, tieto ochranné opatrenia pomohli odvetviu mierne zlepšiť postavenie napriek určitému nahromadeniu zásob v sezóne 2003/2004, a pri absencii poškodzujúceho dumpingu by sa očakávalo, že prinesú oveľa výraznejšie celkové zlepšenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(82)

Neexistuje dôkaz o minulom dumpingu alebo subvencovania tohto výrobku. Treba však poznamenať, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa zotavuje z účinkov značne zvýšených množstiev dovozu, ktoré mu spôsobili značnú ujmu a ktoré viedli Komisiu k uloženiu dočasných, ako aj konečných ochranných opatrení v rokoch 2003 a 2004 (pozri odôvodnenie 4). Ako sa uvádza v odôvodneniach 57 a 70, tieto ochranné opatrenia pomohli odvetviu mierne zlepšiť postavenie napriek určitému nahromadeniu zásob v sezóne 2003/2004, a pri absencii poškodzujúceho dumpingu by sa očakávalo, že prinesú oveľa výraznejšie celkové zlepšenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.

5.6.   Záver týkajúci sa ujmy

| (83) | Uvedenú analýzu situácie výrobného odvetvia Spoločenstva je potrebné posudzovať z hľadiska skutočnosti, že na začiatku obdobia existoval oveľa väčší počet výrobcov v Spoločenstve a podstatne vyššia výrobná kapacita. Podľa nariadenia č. 658/2004 a oznámenia C 322/06 kapacita potom dosiahla približne 129 000 metrických ton. Uvedená reštrukturalizácia odvetvia viedla k poklesu výrobnej kapacity o viac ako 45 %. V tejto súvislosti a aj v dôsledku existencie ochranných opatrení by sa očakávalo, že zostávajúci štyria výrobcovia dosiahnu celkové zlepšenie tým, že okrem iného prevezmú veľkú časť predaja namiesto spoločností opúšťajúcich trh, že výrazne zvýšia výrobu a využitie kapacít a dosiahnu oveľa vyššie rozdiely medzi cenami a nákladmi, ktoré by im umožnili dosiahnuť zisk. |
| --- | --- |

(83)

Uvedenú analýzu situácie výrobného odvetvia Spoločenstva je potrebné posudzovať z hľadiska skutočnosti, že na začiatku obdobia existoval oveľa väčší počet výrobcov v Spoločenstve a podstatne vyššia výrobná kapacita. Podľa nariadenia č. 658/2004 a oznámenia C 322/06 kapacita potom dosiahla približne 129 000 metrických ton. Uvedená reštrukturalizácia odvetvia viedla k poklesu výrobnej kapacity o viac ako 45 %. V tejto súvislosti a aj v dôsledku existencie ochranných opatrení by sa očakávalo, že zostávajúci štyria výrobcovia dosiahnu celkové zlepšenie tým, že okrem iného prevezmú veľkú časť predaja namiesto spoločností opúšťajúcich trh, že výrazne zvýšia výrobu a využitie kapacít a dosiahnu oveľa vyššie rozdiely medzi cenami a nákladmi, ktoré by im umožnili dosiahnuť zisk.

| (84) | Výroba sa naopak zvýšila len o 9 %, využitie kapacít zostalo nízke (a zvýšilo sa len v dôsledku poklesu samotnej kapacity) a objem predaja zostal napriek koncentrácii v odvetví na nízkej úrovni, pričom zásoby sa zvýšili najmenej o 66 %. Straty pokračovali (– 4,3 %) a návratnosť investícií sa stala ešte negatívnejšia (– 28,9 %), bez ohľadu na pokračujúce investície na ďalšie zvýšenie jej konkurencieschopnosti a 9 % zvýšenie produktivity. |
| --- | --- |

(84)

Výroba sa naopak zvýšila len o 9 %, využitie kapacít zostalo nízke (a zvýšilo sa len v dôsledku poklesu samotnej kapacity) a objem predaja zostal napriek koncentrácii v odvetví na nízkej úrovni, pričom zásoby sa zvýšili najmenej o 66 %. Straty pokračovali (– 4,3 %) a návratnosť investícií sa stala ešte negatívnejšia (– 28,9 %), bez ohľadu na pokračujúce investície na ďalšie zvýšenie jej konkurencieschopnosti a 9 % zvýšenie produktivity.

| (85) | Je potrebné pripomenúť, že počas posudzovaného obdobia sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku z ČĽR zvýšil takmer o 10 %, kým predajná cena bola prakticky rovnaká ako v roku 2002 napriek zvýšeniu nákladov na suroviny. Okrem toho počas OP boli predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva výrazne podhodnotené cenami dumpingového dovozu príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(85)

Je potrebné pripomenúť, že počas posudzovaného obdobia sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku z ČĽR zvýšil takmer o 10 %, kým predajná cena bola prakticky rovnaká ako v roku 2002 napriek zvýšeniu nákladov na suroviny. Okrem toho počas OP boli predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva výrazne podhodnotené cenami dumpingového dovozu príslušného výrobku.

| (86) | Vzhľadom na všetky tieto faktory sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 základného nariadenia utrpelo značnú ujmu. |
| --- | --- |

(86)

Vzhľadom na všetky tieto faktory sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 3 základného nariadenia utrpelo značnú ujmu.

6.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

6.1.   Predbežná poznámka

| (87) | V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa tiež skúmalo, či existovala príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Skúmali sa tiež známe faktory, iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli v rovnakom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Spoločenstva ujmu, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripísala dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(87)

V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa tiež skúmalo, či existovala príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Skúmali sa tiež známe faktory, iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli v rovnakom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Spoločenstva ujmu, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripísala dumpingovému dovozu.

6.2.   Vplyv dovozu z ČĽR

| (88) | Je potrebné pripomenúť, že objem dovozu z ČĽR naďalej tvoril najmenej 70 % trhu Spoločenstva. Vzhľadom na jasnú dominanciu na trhu predstavuje vplyv čínskeho dovozu neomylne hlavnú príčinu zhoršenia situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(88)

Je potrebné pripomenúť, že objem dovozu z ČĽR naďalej tvoril najmenej 70 % trhu Spoločenstva. Vzhľadom na jasnú dominanciu na trhu predstavuje vplyv čínskeho dovozu neomylne hlavnú príčinu zhoršenia situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (89) | To ešte podporuje fakt, že čínske ceny naďalej výrazne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a tvorili sa pri úrovniach výrazne nižších ako náklady výrobného odvetvia Spoločenstva, čo naznačuje predátorské správanie. Výrobné odvetvie Spoločenstva reagovalo na veľký objem dovozu s veľmi nízkymi úrovňami cien snahou zachovať si primeraný podiel na trhu a stanovením maximálneho limitu svojich cien. Preto nebolo schopné dosiahnuť štandardnú ziskovosť. |
| --- | --- |

(89)

To ešte podporuje fakt, že čínske ceny naďalej výrazne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a tvorili sa pri úrovniach výrazne nižších ako náklady výrobného odvetvia Spoločenstva, čo naznačuje predátorské správanie. Výrobné odvetvie Spoločenstva reagovalo na veľký objem dovozu s veľmi nízkymi úrovňami cien snahou zachovať si primeraný podiel na trhu a stanovením maximálneho limitu svojich cien. Preto nebolo schopné dosiahnuť štandardnú ziskovosť.

| (90) | Je teda zrejmé, že medzi výrazným zvýšením objemu dovozu za čoraz nižšie ceny a ujmou, ktorú zaznamenalo výrobné odvetvie Spoločenstva, je jasná príčinná súvislosť. |
| --- | --- |

(90)

Je teda zrejmé, že medzi výrazným zvýšením objemu dovozu za čoraz nižšie ceny a ujmou, ktorú zaznamenalo výrobné odvetvie Spoločenstva, je jasná príčinná súvislosť.

6.3.   Vplyv dovozu z tretích krajín

| (91) | Objem iného ako čínskeho dovozu predstavoval v OP menej ako 2 % celkového dovozu do EÚ. Z toho dôvodu sa jeho eventuálny vplyv považuje za okrajový. Odzneli tvrdenia sa, že tento dovoz je v skutočnosti ďalší predaj čínskych výrobkov. To je podoprené absenciou dostatočnej výroby v iných krajinách, čoho dôkazom je skutočnosť, že neexistuje vhodná analogická krajina (pozri odôvodnenia 40 – 41). |
| --- | --- |

(91)

Objem iného ako čínskeho dovozu predstavoval v OP menej ako 2 % celkového dovozu do EÚ. Z toho dôvodu sa jeho eventuálny vplyv považuje za okrajový. Odzneli tvrdenia sa, že tento dovoz je v skutočnosti ďalší predaj čínskych výrobkov. To je podoprené absenciou dostatočnej výroby v iných krajinách, čoho dôkazom je skutočnosť, že neexistuje vhodná analogická krajina (pozri odôvodnenia 40 – 41).

6.4.   Vplyv zmien vo výkonnosti vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva

| (92) | Ako vidno z tabuľky, vývoz uskutočnený výrobným odvetvím Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia znížil. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozného predaja (v tonách) | 15 376 | 6 959 | 3 638 | 2 630 | 2 344 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 45 | 24 | 17 | 15 |

(92)

Ako vidno z tabuľky, vývoz uskutočnený výrobným odvetvím Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia znížil.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Objem vývozného predaja (v tonách)

15 376

6 959

3 638

2 630

2 344

Index (2002 = 100)

100

45

24

17

15

| (93) | Výrobné odvetvie Spoločenstva kedysi dodávalo príslušný výrobok do USA ako na tradičný trh. Hlavným zdrojom vývozu do USA (a v skutočnosti do väčšiny dovážajúcich krajín) je v súčasnosti Čína, čo sa podľa všetkého riadi podobnou stratégiou dumpingu a výrazného podhodnotenia vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva do USA. |
| --- | --- |

(93)

Výrobné odvetvie Spoločenstva kedysi dodávalo príslušný výrobok do USA ako na tradičný trh. Hlavným zdrojom vývozu do USA (a v skutočnosti do väčšiny dovážajúcich krajín) je v súčasnosti Čína, čo sa podľa všetkého riadi podobnou stratégiou dumpingu a výrazného podhodnotenia vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva do USA.

| (94) | Aj keby si výrobné odvetvie Spoločenstva udržalo podobné úrovne objemu vývozu a cien, samotný stupeň preniknutia čínskeho dovozu, ako aj veľkosť cenového podhodnotenia poukazujú na značný vplyv uvedeného dovozu na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Pokles vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva by sa skôr ako prerušenie príčinnej súvislosti mohol považovať za prognózu toho, čo by sa mohlo ľahko stať s predajom výrobného odvetvia Spoločenstva, ak by tlak dumpingového dovozu pokračoval. |
| --- | --- |

(94)

Aj keby si výrobné odvetvie Spoločenstva udržalo podobné úrovne objemu vývozu a cien, samotný stupeň preniknutia čínskeho dovozu, ako aj veľkosť cenového podhodnotenia poukazujú na značný vplyv uvedeného dovozu na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Pokles vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva by sa skôr ako prerušenie príčinnej súvislosti mohol považovať za prognózu toho, čo by sa mohlo ľahko stať s predajom výrobného odvetvia Spoločenstva, ak by tlak dumpingového dovozu pokračoval.

6.5.   Vplyv menových výkyvov

| (95) | Ďalším faktorom, ktorý podľa tvrdenia výrobného odvetvia Spoločenstva spôsobil ujmu, je klesajúci výmenný kurz čínskych RMB voči euru. Od októbra 2002 do septembra 2007 nastal pokles výmenného kurzu amerického dokára voči euru o viac ako 40 %. Keďže čínsky RMB je naviazaný na americký dolár, poskytuje to čínskemu vývozu konkurenčnú výhodu voči európskemu vývozu príslušného výrobku. Na tento účel je potrebné upozorniť, že prešetrovaním sa musí stanoviť, či dumpingový dovoz (v zmysle cien a objemu) spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, alebo či takáto značná ujma vznikla v dôsledku iných faktorov. V tomto zmysle sa v článku 3 ods. 6 základného nariadenia stanovuje nevyhnutnosť preukázať, že ujmu spôsobuje cenová úroveň dumpingového dovozu. Z toho dôvodu článok len v malej miere odkazuje na rozdiel medzi úrovňami cien, a preto sa nevyžaduje analýza faktorov ovplyvňujúcich úroveň týchto cien. |
| --- | --- |

(95)

Ďalším faktorom, ktorý podľa tvrdenia výrobného odvetvia Spoločenstva spôsobil ujmu, je klesajúci výmenný kurz čínskych RMB voči euru. Od októbra 2002 do septembra 2007 nastal pokles výmenného kurzu amerického dokára voči euru o viac ako 40 %. Keďže čínsky RMB je naviazaný na americký dolár, poskytuje to čínskemu vývozu konkurenčnú výhodu voči európskemu vývozu príslušného výrobku. Na tento účel je potrebné upozorniť, že prešetrovaním sa musí stanoviť, či dumpingový dovoz (v zmysle cien a objemu) spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, alebo či takáto značná ujma vznikla v dôsledku iných faktorov. V tomto zmysle sa v článku 3 ods. 6 základného nariadenia stanovuje nevyhnutnosť preukázať, že ujmu spôsobuje cenová úroveň dumpingového dovozu. Z toho dôvodu článok len v malej miere odkazuje na rozdiel medzi úrovňami cien, a preto sa nevyžaduje analýza faktorov ovplyvňujúcich úroveň týchto cien.

6.6.   Ponuka a cena surovín

| (96) | Viaceré strany tvrdili, že ujma nie je spôsobená dumpingovým dovozom, ale nedostatočnou ponukou a vysokými cenami surovín v dôsledku zlej úrody. Obdobie prešetrovania ujmy zahŕňa mnoho rôznych zberov úrody s nižšou a vyššou produkciou surovín a nižšími a vyššími cenami. Tieto výkyvy však nemajú vzájomný vzťah so všeobecnou situáciou výrobného odvetvia Spoločenstva, čo možno vidieť napríklad z nasledujúcej tabuľky. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa v skutočnosti zhoršovala počas celého posudzovaného obdobia bez ohľadu na ponuku a ceny surovín. To poukazuje na existenciu iných faktorov vysvetľujúcich ujmu. | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotkové náklady na suroviny (EUR/tona) | 120,8 | 143,7 | 163,2 | 204,5 | 155,9 |
| Ziskové rozpätie pred zdanením (pozri odôvodnenie 76) | –3 % | –17,6 % | –17,3 % | –12,6 % | –4,3 % |

(96)

Viaceré strany tvrdili, že ujma nie je spôsobená dumpingovým dovozom, ale nedostatočnou ponukou a vysokými cenami surovín v dôsledku zlej úrody. Obdobie prešetrovania ujmy zahŕňa mnoho rôznych zberov úrody s nižšou a vyššou produkciou surovín a nižšími a vyššími cenami. Tieto výkyvy však nemajú vzájomný vzťah so všeobecnou situáciou výrobného odvetvia Spoločenstva, čo možno vidieť napríklad z nasledujúcej tabuľky. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa v skutočnosti zhoršovala počas celého posudzovaného obdobia bez ohľadu na ponuku a ceny surovín. To poukazuje na existenciu iných faktorov vysvetľujúcich ujmu.

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

OP

Jednotkové náklady na suroviny (EUR/tona)

120,8

143,7

163,2

204,5

155,9

Ziskové rozpätie pred zdanením (pozri odôvodnenie 76)

–3 %

–17,6 %

–17,3 %

–12,6 %

–4,3 %

| (97) | Z týchto dôvodov neexistujú náznaky, že tento faktor je takej povahy, aby mohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Číny a zhoršením situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(97)

Z týchto dôvodov neexistujú náznaky, že tento faktor je takej povahy, aby mohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Číny a zhoršením situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.

6.7.   Investície

| (98) | Niektoré strany tvrdili, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva je dôsledkom nadmerných investícií. Zdá sa však, že toto tvrdenie je nepodložené. Investície výrobného odvetvia Spoločenstva sa týkajú najmä zlepšenia strojov a strojového zariadenia na zvýšenie efektívnosti. Tieto investície prispeli k zvýšeniu produktivity, ktoré by mohlo vykompenzovať potenciálne krátkodobé zvýšenia jednotkových nákladov. Tieto investície nemožno preto považovať za faktor, ktorý prispel k ujme. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(98)

Niektoré strany tvrdili, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva je dôsledkom nadmerných investícií. Zdá sa však, že toto tvrdenie je nepodložené. Investície výrobného odvetvia Spoločenstva sa týkajú najmä zlepšenia strojov a strojového zariadenia na zvýšenie efektívnosti. Tieto investície prispeli k zvýšeniu produktivity, ktoré by mohlo vykompenzovať potenciálne krátkodobé zvýšenia jednotkových nákladov. Tieto investície nemožno preto považovať za faktor, ktorý prispel k ujme. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

6.8.   Rozdiely v kvalite

| (99) | Niektoré strany tvrdili, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva je dôsledkom nižšej kvality výrobkov Spoločenstva. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 18 až 21, Komisia úzko skúmala porovnateľnosť výrobkov a dospela k záveru, že výrobok Spoločenstva a čínsky výrobok sú podobné. Zistené rozdiely medzi týmito dvoma výrobkami boli menšie a nepodporovali toto tvrdenie. Tieto menšie rozdiely sa v každom prípade zdajú byť v prospech čínskych výrobkov, čo vedie k vyššiemu podhodnoteniu a predaju pod cenu. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(99)

Niektoré strany tvrdili, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva je dôsledkom nižšej kvality výrobkov Spoločenstva. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 18 až 21, Komisia úzko skúmala porovnateľnosť výrobkov a dospela k záveru, že výrobok Spoločenstva a čínsky výrobok sú podobné. Zistené rozdiely medzi týmito dvoma výrobkami boli menšie a nepodporovali toto tvrdenie. Tieto menšie rozdiely sa v každom prípade zdajú byť v prospech čínskych výrobkov, čo vedie k vyššiemu podhodnoteniu a predaju pod cenu. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

6.9.   Záver o príčinných súvislostiach

| (100) | Na záver sa potvrdilo, že značná ujma výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorá je charakterizovaná nízkou úrovňou predaja, nízkym využitím kapacity a negatívnymi finančnými výsledkami, bola spôsobená príslušným dumpingovým dovozom. Vplyv iného dovozu, vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva, menových výkyvov, ponuky surovín, rozdielov v kvalite alebo investícií na negatívny vývoj výrobného odvetvia Spoločenstva bol len obmedzený alebo žiadny. |
| --- | --- |

(100)

Na záver sa potvrdilo, že značná ujma výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorá je charakterizovaná nízkou úrovňou predaja, nízkym využitím kapacity a negatívnymi finančnými výsledkami, bola spôsobená príslušným dumpingovým dovozom. Vplyv iného dovozu, vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva, menových výkyvov, ponuky surovín, rozdielov v kvalite alebo investícií na negatívny vývoj výrobného odvetvia Spoločenstva bol len obmedzený alebo žiadny.

| (101) | Na základe uvedenej analýzy, ktorá dôkladne odlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od ostatných škodlivých účinkov dumpingového dovozu, sa týmto potvrdzuje, že tieto ostatné faktory ako také nevyvracajú skutočnosť, že zistenú ujmu treba pripísať dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(101)

Na základe uvedenej analýzy, ktorá dôkladne odlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od ostatných škodlivých účinkov dumpingového dovozu, sa týmto potvrdzuje, že tieto ostatné faktory ako také nevyvracajú skutočnosť, že zistenú ujmu treba pripísať dumpingovému dovozu.

7.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

7.1.   Všeobecné úvahy

| (102) | Komisia skúmala, či existujú presvedčivé dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že by nebolo v záujme Spoločenstva zaviesť antidumpingové clá na dovoz z ČĽR. Určenie záujmu Spoločenstva sa zakladalo na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov a dodávateľov. |
| --- | --- |

(102)

Komisia skúmala, či existujú presvedčivé dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že by nebolo v záujme Spoločenstva zaviesť antidumpingové clá na dovoz z ČĽR. Určenie záujmu Spoločenstva sa zakladalo na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov a dodávateľov.

7.2.   Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva

| (103) | Výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo poškodzujúcim dumpingovým dovozom príslušného výrobku z ČĽR. Je potrebné tiež pripomenúť, že uvedené hospodárske ukazovatele výrobného odvetvia Spoločenstva poukázali na zhoršujúce sa finančné výsledky počas posudzovaného obdobia. Uloženie ochranných opatrení (pozri odôvodnenie 4) umožnilo určité čiastočné zmiernenie vplyvu čínskeho dovozu. So zreteľom na povahu ujmy (t. j. pravidelné straty, predaja na domácom trhu) by bez opatrení bolo ďalšie a výrazné zhoršenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva nevyhnutné. |
| --- | --- |

(103)

Výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo poškodzujúcim dumpingovým dovozom príslušného výrobku z ČĽR. Je potrebné tiež pripomenúť, že uvedené hospodárske ukazovatele výrobného odvetvia Spoločenstva poukázali na zhoršujúce sa finančné výsledky počas posudzovaného obdobia. Uloženie ochranných opatrení (pozri odôvodnenie 4) umožnilo určité čiastočné zmiernenie vplyvu čínskeho dovozu. So zreteľom na povahu ujmy (t. j. pravidelné straty, predaja na domácom trhu) by bez opatrení bolo ďalšie a výrazné zhoršenie situácie výrobného odvetvia Spoločenstva nevyhnutné.

| (104) | Z prešetrovania vyplynulo, že výrobu v Spoločenstve tvoria štyria výrobcovia v odvetví upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.), ktorí zamestnávajú približne 2 000 pracovníkov na výrobu a predaj príslušného výrobku. Príslušný výrobok tvoril približne 30 % ich produkcie. Ak by sa neprijali opatrenia, ceny by sa ďalej znižovali a výrobcovia Spoločenstva by utrpeli ďalšie veľké straty, ktoré by v strednodobom až dlhodobom horizonte neboli udržateľné. To by ďalej viedlo k negatívnemu vplyvu na zostávajúcu činnosť príslušných spoločností. Z hľadiska investícií vložených do výrobných systémov možno očakávať, že niektorí výrobcovia Spoločenstva by neboli schopní získať naspäť svoje investície, ak by sa neuložili opatrenia. Na základe už uvedených skutočností by sa prijatie antidumpingových opatrení na výrobnom odvetví Spoločenstva prejavilo jednoznačne priaznivo. |
| --- | --- |

(104)

Z prešetrovania vyplynulo, že výrobu v Spoločenstve tvoria štyria výrobcovia v odvetví upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.), ktorí zamestnávajú približne 2 000 pracovníkov na výrobu a predaj príslušného výrobku. Príslušný výrobok tvoril približne 30 % ich produkcie. Ak by sa neprijali opatrenia, ceny by sa ďalej znižovali a výrobcovia Spoločenstva by utrpeli ďalšie veľké straty, ktoré by v strednodobom až dlhodobom horizonte neboli udržateľné. To by ďalej viedlo k negatívnemu vplyvu na zostávajúcu činnosť príslušných spoločností. Z hľadiska investícií vložených do výrobných systémov možno očakávať, že niektorí výrobcovia Spoločenstva by neboli schopní získať naspäť svoje investície, ak by sa neuložili opatrenia. Na základe už uvedených skutočností by sa prijatie antidumpingových opatrení na výrobnom odvetví Spoločenstva prejavilo jednoznačne priaznivo.

| (105) | Ak by sa uložili antidumpingové opatrenia, výrobné odvetvie Spoločenstva by bolo s najvyššou pravdepodobnosťou schopné zvýšiť svoje predajné ceny na úroveň, ktorá zabezpečuje primerané ziskové rozpätie. |
| --- | --- |

(105)

Ak by sa uložili antidumpingové opatrenia, výrobné odvetvie Spoločenstva by bolo s najvyššou pravdepodobnosťou schopné zvýšiť svoje predajné ceny na úroveň, ktorá zabezpečuje primerané ziskové rozpätie.

| (106) | Predbežne sa preto dospelo k záveru, že antidumpingové opatrenia by boli v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(106)

Predbežne sa preto dospelo k záveru, že antidumpingové opatrenia by boli v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva.

7.3.   Záujem neprepojených dovozcov

| (107) | Niektorí dovozcovia vzniesli námietky proti opatreniam. Iní dovozcovia, a najmä šesť neprepojených dovozcov, ktorí boli zaradení do vzorky a zaslali vyplnený dotazník, však súhlasili so zásadou uloženia opatrení vzhľadom na potrebu zachovať dvojitý zdroj dodávok výrobku, ktorý podlieha potenciálnym výkyvom výroby spojeným so zberom. Zdôraznili aj potrebu stability trhu. |
| --- | --- |

(107)

Niektorí dovozcovia vzniesli námietky proti opatreniam. Iní dovozcovia, a najmä šesť neprepojených dovozcov, ktorí boli zaradení do vzorky a zaslali vyplnený dotazník, však súhlasili so zásadou uloženia opatrení vzhľadom na potrebu zachovať dvojitý zdroj dodávok výrobku, ktorý podlieha potenciálnym výkyvom výroby spojeným so zberom. Zdôraznili aj potrebu stability trhu.

| (108) | Komisia analyzovala aj údaje predložené spolupracujúcimi dovozcami vo vyplnených dotazníkoch. Činnosť dovozu príslušného výrobku z Číny predstavuje vo všetkých prípadoch len menší podiel na ich celkovej činnosti. Akékoľvek opatrenie týkajúce sa dovozu príslušného výrobku z Číny preto zrejme nebude mať vplyv na situáciu sektora dovozcov, ktorý by bol pomerne vyšší ako výhody, ktoré získa výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(108)

Komisia analyzovala aj údaje predložené spolupracujúcimi dovozcami vo vyplnených dotazníkoch. Činnosť dovozu príslušného výrobku z Číny predstavuje vo všetkých prípadoch len menší podiel na ich celkovej činnosti. Akékoľvek opatrenie týkajúce sa dovozu príslušného výrobku z Číny preto zrejme nebude mať vplyv na situáciu sektora dovozcov, ktorý by bol pomerne vyšší ako výhody, ktoré získa výrobné odvetvie Spoločenstva.

7.4.   Záujem používateľov

| (109) | Je potrebné pripomenúť, že príslušný výrobok, ktorý sa používa predovšetkým na osobnú spotrebu ako dezert alebo doplnok, sa predáva najmä v maloobchodnom sektore. Ak sa výrobok dodáva vo väčších kontajneroch, predáva sa najmä priamo odvetviu hromadného stravovania, ktorý predstavuje 25 % spotreby. Žiadna spoločnosť hromadného stravovania však nespolupracovala na prešetrovaní. |
| --- | --- |

(109)

Je potrebné pripomenúť, že príslušný výrobok, ktorý sa používa predovšetkým na osobnú spotrebu ako dezert alebo doplnok, sa predáva najmä v maloobchodnom sektore. Ak sa výrobok dodáva vo väčších kontajneroch, predáva sa najmä priamo odvetviu hromadného stravovania, ktorý predstavuje 25 % spotreby. Žiadna spoločnosť hromadného stravovania však nespolupracovala na prešetrovaní.

| (110) | Maloobchodný sektor, ako aj odvetvie hromadného stravovania nakupujú v rámci svojej bežnej činnosti široký okruh výrobkov, medzi ktorými príslušný výrobok predstavuje len menšiu časť ich potrieb, a v dôsledku toho ich nákladov. Akékoľvek opatrenie na dovoz príslušného výrobku z Číny preto zrejme nebude mať taký vplyv na situáciu sektora používateľov, ktorý by bol pomerne vyšší ako výhody, ktoré získa výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(110)

Maloobchodný sektor, ako aj odvetvie hromadného stravovania nakupujú v rámci svojej bežnej činnosti široký okruh výrobkov, medzi ktorými príslušný výrobok predstavuje len menšiu časť ich potrieb, a v dôsledku toho ich nákladov. Akékoľvek opatrenie na dovoz príslušného výrobku z Číny preto zrejme nebude mať taký vplyv na situáciu sektora používateľov, ktorý by bol pomerne vyšší ako výhody, ktoré získa výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (111) | Je potrebné ďalej pripomenúť, že v krátkodobom a strednodobom horizonte by neuloženie opatrení mohlo viesť aj k zníženiu alebo úplnému ukončeniu činnosti výrobného odvetvia Spoločenstva. To by znamenalo, že by existoval len jeden zdroj dodávok, a to zdroj, ktorý navyše prirodzene podlieha výkyvom spojeným so zberom. To by nebolo v záujme používateľov. |
| --- | --- |

(111)

Je potrebné ďalej pripomenúť, že v krátkodobom a strednodobom horizonte by neuloženie opatrení mohlo viesť aj k zníženiu alebo úplnému ukončeniu činnosti výrobného odvetvia Spoločenstva. To by znamenalo, že by existoval len jeden zdroj dodávok, a to zdroj, ktorý navyše prirodzene podlieha výkyvom spojeným so zberom. To by nebolo v záujme používateľov.

| (112) | Počas prešetrovania neboli doručené žiadne podklady, ktoré by poukazovali na opak. |
| --- | --- |

(112)

Počas prešetrovania neboli doručené žiadne podklady, ktoré by poukazovali na opak.

7.5.   Záujem spotrebiteľov

| (113) | Od spotrebiteľských organizácií nevyšla žiadna spolupráca. Aj pri veľkom vplyve na ceny predstavuje príslušný výrobok tak malý podiel na výdavkoch domácností na stravu, že vplyv na spotrebiteľov bude zanedbateľný. |
| --- | --- |

(113)

Od spotrebiteľských organizácií nevyšla žiadna spolupráca. Aj pri veľkom vplyve na ceny predstavuje príslušný výrobok tak malý podiel na výdavkoch domácností na stravu, že vplyv na spotrebiteľov bude zanedbateľný.

| (114) | Je potrebné ďalej pripomenúť, že v krátkodobom a strednodobom horizonte by neuloženie opatrení mohlo viesť aj k zníženiu alebo úplnému ukončeniu činnosti výrobného odvetvia Spoločenstva. To by znamenalo, že by existoval len jeden zdroj dodávok, a to zdroj, ktorý navyše prirodzene podlieha výkyvom spojených so zberom. To by nebolo v záujme používateľov. |
| --- | --- |

(114)

Je potrebné ďalej pripomenúť, že v krátkodobom a strednodobom horizonte by neuloženie opatrení mohlo viesť aj k zníženiu alebo úplnému ukončeniu činnosti výrobného odvetvia Spoločenstva. To by znamenalo, že by existoval len jeden zdroj dodávok, a to zdroj, ktorý navyše prirodzene podlieha výkyvom spojených so zberom. To by nebolo v záujme používateľov.

7.6.   Záujem dodávateľov

| (115) | Zvýšenie dumpingového dovozu z ČĽR poškodzuje dodávateľov a opatrenia sú v ich záujme. Objem surovín, ktoré dodávajú výrobcom Spoločenstva, predstavuje dôležitý zdroj ich obratu. V príslušnom španielskom regióne by nastalo výrazné narušenie poľnohospodárskej činnosti, ak by sa výroba zastavila, najmä z dôvodu, že konzervovanie je hlavným miestom odbytu niektorých odrôd citrusových plodov vzhľadom na ich chuť a konzistenciu. |
| --- | --- |

(115)

Zvýšenie dumpingového dovozu z ČĽR poškodzuje dodávateľov a opatrenia sú v ich záujme. Objem surovín, ktoré dodávajú výrobcom Spoločenstva, predstavuje dôležitý zdroj ich obratu. V príslušnom španielskom regióne by nastalo výrazné narušenie poľnohospodárskej činnosti, ak by sa výroba zastavila, najmä z dôvodu, že konzervovanie je hlavným miestom odbytu niektorých odrôd citrusových plodov vzhľadom na ich chuť a konzistenciu.

7.7.   Záver o záujme Spoločenstva

| (116) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že neexistujú presvedčivé dôvody na nezavedenie antidumpingového cla na dovoz upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) s pôvodom v ČĽR. |
| --- | --- |

(116)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že neexistujú presvedčivé dôvody na nezavedenie antidumpingového cla na dovoz upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) s pôvodom v ČĽR.

8.   DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

8.1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (117) | Úroveň dočasných antidumpingových opatrení by mala byť postačujúca na odstránenie ujmy, ktorú spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingový dovoz, a to bez prekročenia zistených dumpingových rozpätí. Pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že všetky opatrenia by mali umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a dosiahnuť celkový zisk pred zdanením, ktorý by sa mohol pravdepodobne dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz. Na tento výpočet sa predbežne použilo ziskové rozpätie pred zdanením vo výške 6,8 %. To bol zisk, ktorý toto odvetvie dosahovalo pred zvýšením dovozu, ktorý viedol k značnej ujme výrobného odvetvia. Dospelo sa k záveru, že táto úroveň zisku je reprezentatívna pre ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorú by dosiahol príslušný výrobok, ak by neexistoval poškodzujúci dumping. |
| --- | --- |

(117)

Úroveň dočasných antidumpingových opatrení by mala byť postačujúca na odstránenie ujmy, ktorú spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingový dovoz, a to bez prekročenia zistených dumpingových rozpätí. Pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že všetky opatrenia by mali umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a dosiahnuť celkový zisk pred zdanením, ktorý by sa mohol pravdepodobne dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz. Na tento výpočet sa predbežne použilo ziskové rozpätie pred zdanením vo výške 6,8 %. To bol zisk, ktorý toto odvetvie dosahovalo pred zvýšením dovozu, ktorý viedol k značnej ujme výrobného odvetvia. Dospelo sa k záveru, že táto úroveň zisku je reprezentatívna pre ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorú by dosiahol príslušný výrobok, ak by neexistoval poškodzujúci dumping.

| (118) | Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania priemernej dovoznej ceny, ktorá sa stanovila pre výpočet cenového podhodnotenia (pozri odôvodnenia 62 až 64), a nepoškodzujúcej ceny podobného výrobku, ktorý predáva výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa získala úpravou predajnej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva s cieľom odzrkadliť uvedené ziskové rozpätie. Rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania, vyjadrený ako percento z celkovej dovoznej hodnoty CIF, dosiahol za jednotlivé spoločnosti tieto úrovne, ktoré sú nižšie ako zistené dumpingové rozpätie:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 % |
| --- | --- | --- |

(118)

Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania priemernej dovoznej ceny, ktorá sa stanovila pre výpočet cenového podhodnotenia (pozri odôvodnenia 62 až 64), a nepoškodzujúcej ceny podobného výrobku, ktorý predáva výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nepoškodzujúca cena sa získala úpravou predajnej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva s cieľom odzrkadliť uvedené ziskové rozpätie. Rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania, vyjadrený ako percento z celkovej dovoznej hodnoty CIF, dosiahol za jednotlivé spoločnosti tieto úrovne, ktoré sú nižšie ako zistené dumpingové rozpätie:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang 91 %

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 % |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan 44,6 %

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 % |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen 81,6 %

| — | Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky 81,1 % |
| --- | --- |

—

Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky 81,1 %

| — | Všetky ostatné spoločnosti 91 %. |
| --- | --- |

—

Všetky ostatné spoločnosti 91 %.

8.2.   Predbežné opatrenia

| (119) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa dospelo k záveru, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na úrovni najnižšieho dumpingového rozpätia a zistenej úrovni odstránenia ujmy, v súlade s pravidlom nižšieho cla. Keďže úroveň odstránenia ujmy je vo všetkých prípadoch nižšia ako dumpingové rozpätie, úroveň odstránenia ujmy by mala predstavovať základ pre celkovú úroveň opatrení. |
| --- | --- |

(119)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa dospelo k záveru, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na úrovni najnižšieho dumpingového rozpätia a zistenej úrovni odstránenia ujmy, v súlade s pravidlom nižšieho cla. Keďže úroveň odstránenia ujmy je vo všetkých prípadoch nižšia ako dumpingové rozpätie, úroveň odstránenia ujmy by mala predstavovať základ pre celkovú úroveň opatrení.

| (120) | Účelom antidumpingových opatrení je odstrániť vplyv poškodzujúceho dumpingu. Forma opatrení predstavuje na tento účel neoddeliteľný prvok. Forma opatrení by sa v závislosti od špecifík príslušného výrobku a jeho trhu mala určiť tak, aby bola účinná pri odstránení uvedeného vplyvu. |
| --- | --- |

(120)

Účelom antidumpingových opatrení je odstrániť vplyv poškodzujúceho dumpingu. Forma opatrení predstavuje na tento účel neoddeliteľný prvok. Forma opatrení by sa v závislosti od špecifík príslušného výrobku a jeho trhu mala určiť tak, aby bola účinná pri odstránení uvedeného vplyvu.

| (121) | Pokiaľ ide o tento prípad, a ako tvrdia výrobcovia Spoločenstva a značné množstvo dovozcov, špecifiká výrobku a trhu, ktoré sa musia zohľadniť, sú nasledujúce. |
| --- | --- |

(121)

Pokiaľ ide o tento prípad, a ako tvrdia výrobcovia Spoločenstva a značné množstvo dovozcov, špecifiká výrobku a trhu, ktoré sa musia zohľadniť, sú nasledujúce.

| (122) | Forma opatrení by mala zabrániť javom, ktoré sa zistili počas ochranného prešetrovania/ochranných opatrení, ako aj pri súčasnom prešetrovaní. Tieto javy, ktoré dokumentovali určitú odhodlanosť narušiť akékoľvek opatrenia všade, kde je to možné, sa uvádzajú ďalej. |
| --- | --- |

(122)

Forma opatrení by mala zabrániť javom, ktoré sa zistili počas ochranného prešetrovania/ochranných opatrení, ako aj pri súčasnom prešetrovaní. Tieto javy, ktoré dokumentovali určitú odhodlanosť narušiť akékoľvek opatrenia všade, kde je to možné, sa uvádzajú ďalej.

| (123) | Prvý jav bol proces nahromadenia zásob v nových členských štátoch už pred pristúpením, ako sa už uviedlo. Pred rozšírením EÚ v roku 2004 dodali čínski vývozcovia významné množstvá príslušného výrobku budúcim členským štátom; tento tovar preto vstúpil na trh Spoločenstva bez toho, aby podliehal ochranným opatreniam, keď tieto členské štáty vstúpili do EÚ. |
| --- | --- |

(123)

Prvý jav bol proces nahromadenia zásob v nových členských štátoch už pred pristúpením, ako sa už uviedlo. Pred rozšírením EÚ v roku 2004 dodali čínski vývozcovia významné množstvá príslušného výrobku budúcim členským štátom; tento tovar preto vstúpil na trh Spoločenstva bez toho, aby podliehal ochranným opatreniam, keď tieto členské štáty vstúpili do EÚ.

| (124) | Druhý jav bolo zavedenie nových druhov výrobkov, ktoré nominálne nespadali pod ochranné opatrenia, ale mali spoločné rovnaké fyzické a technické vlastnosti. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 14, v súčasnosti tvoria súčasť výrobku, ktorého sa týka súčasný antidumpingový prípad. |
| --- | --- |

(124)

Druhý jav bolo zavedenie nových druhov výrobkov, ktoré nominálne nespadali pod ochranné opatrenia, ale mali spoločné rovnaké fyzické a technické vlastnosti. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 14, v súčasnosti tvoria súčasť výrobku, ktorého sa týka súčasný antidumpingový prípad.

| (125) | Tretí jav bola cenová kompenzácia. Hospodárske subjekty EÚ majú tendenciu zabezpečiť od čínskych obchodníkov dodávky nielen príslušného výrobku, ale rôznych druhov spracovaných potravinárskych výrobkov. |
| --- | --- |

(125)

Tretí jav bola cenová kompenzácia. Hospodárske subjekty EÚ majú tendenciu zabezpečiť od čínskych obchodníkov dodávky nielen príslušného výrobku, ale rôznych druhov spracovaných potravinárskych výrobkov.

| (126) | To znamená riziko, že vplyv klasického opatrenia, akým je hodnotové clo, môže byť kompenzovaný vyššími cenami účtovanými za iné dovážané potravinárske výrobky. Z hľadiska uvedeného je potrebné opatrenie, ktorého forma minimalizuje také javy, ktoré by výrazne zhoršili účinnosť opatrení. Za týchto okolností by malo byť clo uložené vo forme konkrétnej sumy za tonu s cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení a odradiť od utlmenia antidumpingového opatrenia prostredníctvom zníženia vývozných cien. Táto suma vyplýva z uplatnenia rozpätia odstránenia ujmy na vývozné ceny použité pri výpočte dumpingu počas OP za každú spoločnosť počas OP. Pokiaľ ide o konkrétne clo pre všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí nie sú zaradení do vzorky, vypočíta sa ako priemer príslušných údajov od každej zo spoločností zaradených do vzorky. Konkrétne clo pre všetky ostatné spoločností je najvyššie individuálne clo spoločností vo vzorke. Z týchto dôvodov predstavuje konkrétne clo tieto hodnoty: | Pevné clo
  (EUR/tona) |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang | 482,2 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan | 330 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen | 440,7 |
| Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky | 455,1 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 482,2 |

(126)

To znamená riziko, že vplyv klasického opatrenia, akým je hodnotové clo, môže byť kompenzovaný vyššími cenami účtovanými za iné dovážané potravinárske výrobky. Z hľadiska uvedeného je potrebné opatrenie, ktorého forma minimalizuje také javy, ktoré by výrazne zhoršili účinnosť opatrení. Za týchto okolností by malo byť clo uložené vo forme konkrétnej sumy za tonu s cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení a odradiť od utlmenia antidumpingového opatrenia prostredníctvom zníženia vývozných cien. Táto suma vyplýva z uplatnenia rozpätia odstránenia ujmy na vývozné ceny použité pri výpočte dumpingu počas OP za každú spoločnosť počas OP. Pokiaľ ide o konkrétne clo pre všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí nie sú zaradení do vzorky, vypočíta sa ako priemer príslušných údajov od každej zo spoločností zaradených do vzorky. Konkrétne clo pre všetky ostatné spoločností je najvyššie individuálne clo spoločností vo vzorke. Z týchto dôvodov predstavuje konkrétne clo tieto hodnoty:

Pevné clo

(EUR/tona)

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Zhejiang

482,2

Huangyan No.1 Canned Food Factory Zhejiang, Huangyan

330

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen

440,7

Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky

455,1

Všetky ostatné spoločnosti

482,2

| (127) | Na základe zistení tohto prešetrovania sa pre jednotlivé spoločnosti stanovili sadzby antidumpingového cla, ktoré sú špecifikované v tomto nariadení. Sú preto odrazom situácie zistenej počas uvedeného prešetrovania vo vzťahu k týmto spoločnostiam. Tieto sadzby cla (v protiklade k celoštátnemu clu, ktoré sa uplatňuje na „všetky ostatné spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Dovážané výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa osobitne neuvádza v základnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými subjektmi, nemôžu využívať tieto sadzby a podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(127)

Na základe zistení tohto prešetrovania sa pre jednotlivé spoločnosti stanovili sadzby antidumpingového cla, ktoré sú špecifikované v tomto nariadení. Sú preto odrazom situácie zistenej počas uvedeného prešetrovania vo vzťahu k týmto spoločnostiam. Tieto sadzby cla (v protiklade k celoštátnemu clu, ktoré sa uplatňuje na „všetky ostatné spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Dovážané výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa osobitne neuvádza v základnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými subjektmi, nemôžu využívať tieto sadzby a podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (128) | Každú žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových sadzieb pre spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných a predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii so všetkými dôležitými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Keď je to vhodné, Komisia po porade s poradným výborom zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa uplatňujú individuálne colné sadzby. |
| --- | --- |

(128)

Každú žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových sadzieb pre spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných a predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii so všetkými dôležitými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Keď je to vhodné, Komisia po porade s poradným výborom zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa uplatňujú individuálne colné sadzby.

| (129) | Rozdiely v individuálnych colných sadzbách sú značné a existuje mnoho vyvážajúcich výrobcov. Všetky tieto skutočnosti môžu uľahčovať pokusy presmerovať toky vývozu prostredníctvom tradičných vývozcov, ktorí majú nárok na najnižšie colné sadzby. Ak by sa preto objem vývozu jednej zo spoločností, ktoré majú nárok na nižšie individuálne colné sadzby, zvýšil o viac ako 30 %, príslušné individuálne opatrenia by sa mohli považovať za nedostatočné na nápravu zisteného poškodzujúceho dampingu. Za predpokladu, že náležité podmienky sú splnené, možno preto iniciovať preskúmanie na účely primeranej nápravy opatrení, pokiaľ ide o ich formu alebo úroveň. |
| --- | --- |

(129)

Rozdiely v individuálnych colných sadzbách sú značné a existuje mnoho vyvážajúcich výrobcov. Všetky tieto skutočnosti môžu uľahčovať pokusy presmerovať toky vývozu prostredníctvom tradičných vývozcov, ktorí majú nárok na najnižšie colné sadzby. Ak by sa preto objem vývozu jednej zo spoločností, ktoré majú nárok na nižšie individuálne colné sadzby, zvýšil o viac ako 30 %, príslušné individuálne opatrenia by sa mohli považovať za nedostatočné na nápravu zisteného poškodzujúceho dampingu. Za predpokladu, že náležité podmienky sú splnené, možno preto iniciovať preskúmanie na účely primeranej nápravy opatrení, pokiaľ ide o ich formu alebo úroveň.

| (130) | Z hľadiska uvedeného a aj z hľadiska pripomienok výrobného odvetvia Spoločenstva, ako aj mnohých dovozcov, týkajúcich sa možností formy opatrení, môže byť táto záležitosť v prípade opodstatnenosti v konečnej fáze znovu prehodnotená. |
| --- | --- |

(130)

Z hľadiska uvedeného a aj z hľadiska pripomienok výrobného odvetvia Spoločenstva, ako aj mnohých dovozcov, týkajúcich sa možností formy opatrení, môže byť táto záležitosť v prípade opodstatnenosti v konečnej fáze znovu prehodnotená.

| (131) | Je potrebné pripomenúť, že nariadením (ES) č. 1295/2007 z 5. novembra 2007 Komisia podriadila podľa článku 7 ods. 1 základného nariadenia dovoz určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike registrácii vzhľadom na možné retroaktívne uplatňovanie antidumpingových opatrení. Výrobné odvetvie Spoločenstva požiadalo o retroaktívne uplatňovanie opatrení. Táto záležitosť sa skúma. V tejto etape je potrebné upozorniť, že dostupné štatistiky dovozu príslušného výrobku z Číny sa v období od novembra 2007 do februára 2008 zvýšili viac ako o 60 % v porovnaní s rovnakým obdobím v predchádzajúcich rokoch (zo 16 300 ton na 27 300 ton). Toto zvýšenie bolo sprevádzané 4 % znížením priemernej ceny zodpovedajúceho dovozu. |
| --- | --- |

(131)

Je potrebné pripomenúť, že nariadením (ES) č. 1295/2007 z 5. novembra 2007 Komisia podriadila podľa článku 7 ods. 1 základného nariadenia dovoz určitých upravených alebo konzervovaných citrusových plodov (najmä mandarínok atď.) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike registrácii vzhľadom na možné retroaktívne uplatňovanie antidumpingových opatrení. Výrobné odvetvie Spoločenstva požiadalo o retroaktívne uplatňovanie opatrení. Táto záležitosť sa skúma. V tejto etape je potrebné upozorniť, že dostupné štatistiky dovozu príslušného výrobku z Číny sa v období od novembra 2007 do februára 2008 zvýšili viac ako o 60 % v porovnaní s rovnakým obdobím v predchádzajúcich rokoch (zo 16 300 ton na 27 300 ton). Toto zvýšenie bolo sprevádzané 4 % znížením priemernej ceny zodpovedajúceho dovozu.

9.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

| (132) | Podľa článku 7 ods. 7 základného nariadenia by sa dočasné opatrenia mali uložiť na obdobie šiestich mesiacov. |
| --- | --- |

(132)

Podľa článku 7 ods. 7 základného nariadenia by sa dočasné opatrenia mali uložiť na obdobie šiestich mesiacov.

| (133) | V záujme riadneho administratívneho spracovania by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v termíne stanovenom v oznámení o začatí konania, môžu písomne vyjadriť svoje stanovisko a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa zavedenia ciel, vykonané na účely tohto nariadenia, sú predbežné a možno sa budú musieť prehodnotiť na účely stanovenia konečného cla, |
| --- | --- |

(133)

V záujme riadneho administratívneho spracovania by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v termíne stanovenom v oznámení o začatí konania, môžu písomne vyjadriť svoje stanovisko a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa zavedenia ciel, vykonané na účely tohto nariadenia, sú predbežné a možno sa budú musieť prehodnotiť na účely stanovenia konečného cla,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz upravených alebo konzervovaných mandarínok (vrátane tangerín a satsumov), klementínok, wilkingov a ostatných podobných citrusových hybridov neobsahujúcich pridaný alkohol, tiež obsahujúcich pridaný cukor alebo ostatné sladidlá, a ako sa uvádza pod položkou KN 2008, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, zaradených pod kódy KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069)

Článok 2

Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľná na výrobky uvedené v článku 1 vyrobené nasledujúcimi výrobcami je takáto:

| Spoločnosť | EUR/tona čistej hmotnosti výrobku | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 482,2 | A 886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 330 | A 887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang | 440,7 | A 888 |
| Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky, uvedení v prílohe | 455,1 | A 889 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 482,2 | A 999 |

Spoločnosť

EUR/tona čistej hmotnosti výrobku

Doplnkový kód TARIC

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

482,2

A 886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

330

A 887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. a prepojený výrobca Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang

440,7

A 888

Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky, uvedení v prílohe

455,1

A 889

Všetky ostatné spoločnosti

482,2

A 999

Článok 3

1.   V prípadoch, keď došlo k poškodeniu tovaru pred prepustením do voľného obehu a cena, či už skutočne zaplatená, alebo splatná, je preto na účely stanovenia colnej hodnoty pomerne upravená v súlade s článkom 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 (6), znižuje sa výška antidumpingového cla vypočítaného na základe článku 2 o percentuálnu hodnotu, ktorá zodpovedá pomernej úprave skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny.

2.   Uvoľnenie výrobku uvedeného v článku 1 do voľného obehu v Spoločenstve podlieha zloženiu zábezpeky, ktorá je rovnocenná výške dočasného cla.

3.   Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.

Článok 4

Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 384/96, zainteresované strany môžu žiadať o uverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo toto nariadenie prijaté, vyjadriť svoje názory písomne a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 5

Týmto sa colným orgánom nariaďuje, aby ukončili registráciu dovozu zavedenú v súlade s článkom 1 nariadenia (ES) č. 1295/2007.

Údaje zhromaždené o výrobkoch, ktoré boli uvedené do obehu s cieľom spotreby najneskôr 90 dní pred dňom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, sa budú uchovávať do nadobudnutia účinnosti možných konečných opatrení alebo do skončenia tohto konania.

Článok 6

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie a uplatňuje sa počas obdobia šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. júla 2008

Za Komisiu

Peter MANDELSON

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 246, 20.10.2007, s. 15

2

(3)  Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 22.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 290, 8.11.2003, s. 3.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 104, 8.4.2004, s. 67.

5

(6)  Ú. v. ES L 253, 11.1.1993, s. 3. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 214/2007 (Ú. v. EÚ L 62, 1.3.2007, s. 6).

6

---

PRÍLOHA

Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/38

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 11. decembra 2007

o štátnej pomoci C 12/07 (ex N 799/06), ktorú Slovenská republika zamýšľa poskytnúť spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o.

[oznámené pod číslom K(2007) 6045]

(Iba slovenské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2008/551/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1) a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Elektronickou notifikáciou z 29. novembra 2006, ktorú Komisia zaevidovala 30. novembra 2006 pod referenčným číslom A/39718, slovenské orgány v súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES notifikovali Komisii svoj úmysel poskytnúť spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o. regionálnu investičnú pomoc ad hoc. |
| --- | --- |

(1)

Elektronickou notifikáciou z 29. novembra 2006, ktorú Komisia zaevidovala 30. novembra 2006 pod referenčným číslom A/39718, slovenské orgány v súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES notifikovali Komisii svoj úmysel poskytnúť spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o. regionálnu investičnú pomoc ad hoc.

| (2) | Žiadosť o informácie bola zaslaná 26. januára 2007 (D/50360). Slovenské orgány odpovedali listom z 20. februára 2007 (A/31585). |
| --- | --- |

(2)

Žiadosť o informácie bola zaslaná 26. januára 2007 (D/50360). Slovenské orgány odpovedali listom z 20. februára 2007 (A/31585).

| (3) | Listom z 24. apríla 2007 (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“ Komisia informovala Slovensko o svojom rozhodnutí začať konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 24. apríla 2007 (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“ Komisia informovala Slovensko o svojom rozhodnutí začať konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky.

| (5) | Komisii neboli doručené žiadne pripomienky od zainteresovaných strán ani od Slovenskej republiky. |
| --- | --- |

(5)

Komisii neboli doručené žiadne pripomienky od zainteresovaných strán ani od Slovenskej republiky.

II.   PODROBNÝ OPIS OPATRENIA

II.1.   Cieľ opatrenia

| (6) | Cieľom opatrenia pomoci je podporiť regionálny rozvoj Prešovského regiónu (východné Slovensko), ktorý bol podporovanou oblasťou podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES v súlade s mapou regionálnej pomoci Slovenskej republiky (3) uplatniteľnou v čase uvedenej notifikácie so stropom regionálnej pomoci vo výške 50 % ekvivalentu čistého grantu (NGE). |
| --- | --- |

(6)

Cieľom opatrenia pomoci je podporiť regionálny rozvoj Prešovského regiónu (východné Slovensko), ktorý bol podporovanou oblasťou podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES v súlade s mapou regionálnej pomoci Slovenskej republiky (3) uplatniteľnou v čase uvedenej notifikácie so stropom regionálnej pomoci vo výške 50 % ekvivalentu čistého grantu (NGE).

| (7) | Navrhovaný projekt predstavuje opatrenie pomoci ad hoc, notifikované slovenskými orgánmi. Uvedené opatrenie pomoci sa neposkytuje v rámci existujúcej schémy (t. j. jeho právny základ nie je uvedený v zmluve o pristúpení ako existujúca schéma pomoci, ani nebolo predmetom takzvaného dočasného mechanizmu, a ani Komisia neschválila schému pomoci spočívajúcu na týchto právnych ustanoveniach po pristúpení Slovenska do EÚ). |
| --- | --- |

(7)

Navrhovaný projekt predstavuje opatrenie pomoci ad hoc, notifikované slovenskými orgánmi. Uvedené opatrenie pomoci sa neposkytuje v rámci existujúcej schémy (t. j. jeho právny základ nie je uvedený v zmluve o pristúpení ako existujúca schéma pomoci, ani nebolo predmetom takzvaného dočasného mechanizmu, a ani Komisia neschválila schému pomoci spočívajúcu na týchto právnych ustanoveniach po pristúpení Slovenska do EÚ).

II.2.   Forma a druh pomoci:

| (8) | Notifikovaná pomoc sa má poskytnúť formou daňovej úľavy, ktorá sa uplatní na ročnom základe počas obdobia rokov 2007 – 2010, a to až do výšky 100 % daňovej povinnosti dane z príjmov právnických osôb príjemcu pomoci Glunz& Jensen s.r.o. Celková výška daňovej úľavy nemôže presiahnuť 42 miliónov SKK v súčasnej hodnote (4) (približne 1,15 milióna EUR). Pomoc nie je možné kumulovať s pomocou prijatou z iných zdrojov na ten istý investičný projekt. |
| --- | --- |

(8)

Notifikovaná pomoc sa má poskytnúť formou daňovej úľavy, ktorá sa uplatní na ročnom základe počas obdobia rokov 2007 – 2010, a to až do výšky 100 % daňovej povinnosti dane z príjmov právnických osôb príjemcu pomoci Glunz& Jensen s.r.o. Celková výška daňovej úľavy nemôže presiahnuť 42 miliónov SKK v súčasnej hodnote (4) (približne 1,15 milióna EUR). Pomoc nie je možné kumulovať s pomocou prijatou z iných zdrojov na ten istý investičný projekt.

II.3.   Právny základ pomoci ad hoc

| (9) | Právnym základom pomoci ad hoc je zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä § 52 ods. 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003 (5). |
| --- | --- |

(9)

Právnym základom pomoci ad hoc je zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä § 52 ods. 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003 (5).

II.4.   Príjemcovia

| (10) | Príjemca pomoci Glunz&Jensen s.r.o. je veľkým podnikom, t. j. nie MSP v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (6). Glunz&Jensen s.r.o. je slovenskou dcérskou spoločnosťou spoločnosti Glunz&Jensen A/S (ďalej len „Glunz&Jensen“), s ústredím v Ringstede (Dánsko), ktorá mala v čase notifikácie ďalšie dcérske spoločnosti vo Virgínii (USA) a Thetforde (Spojené kráľovstvo). |
| --- | --- |

(10)

Príjemca pomoci Glunz&Jensen s.r.o. je veľkým podnikom, t. j. nie MSP v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (6). Glunz&Jensen s.r.o. je slovenskou dcérskou spoločnosťou spoločnosti Glunz&Jensen A/S (ďalej len „Glunz&Jensen“), s ústredím v Ringstede (Dánsko), ktorá mala v čase notifikácie ďalšie dcérske spoločnosti vo Virgínii (USA) a Thetforde (Spojené kráľovstvo).

| (11) | Glunz&Jensen je vedúci svetový výrobca a distribútor grafických zariadení na spracovanie podkladov pre ofsetové printové platne a ich príslušenstva s približne [...] % (7)-ným trhovým podielom v rámci Európy. |
| --- | --- |

(11)

Glunz&Jensen je vedúci svetový výrobca a distribútor grafických zariadení na spracovanie podkladov pre ofsetové printové platne a ich príslušenstva s približne [...] % (7)-ným trhovým podielom v rámci Európy.

II.5.   Investičný projekt

| (12) | V roku 2004 začala podnik Glunz&Jensen s.r.o. práce súvisiace s počiatočnými investíciami na Slovensku s celkovým objemom investícií 213 miliónov SKK (približne 5,8 milióna EUR). Tento investičný projekt sa podľa slovenských orgánov realizuje v období rokov 2004 – 2009 v dvoch etapách: 2004 – 2006 a 2007 – 2009. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2004 začala podnik Glunz&Jensen s.r.o. práce súvisiace s počiatočnými investíciami na Slovensku s celkovým objemom investícií 213 miliónov SKK (približne 5,8 milióna EUR). Tento investičný projekt sa podľa slovenských orgánov realizuje v období rokov 2004 – 2009 v dvoch etapách: 2004 – 2006 a 2007 – 2009.

| (13) | Cieľom tohto projektu je presunúť výrobné činnosti, ktoré existovali v roku 2004 v Spojenom kráľovstve a Dánsku, do Prešova. Tento projekt presunu mal za následok ukončenie činnosti podniku v Thetforde už koncom roka 2006. |
| --- | --- |

(13)

Cieľom tohto projektu je presunúť výrobné činnosti, ktoré existovali v roku 2004 v Spojenom kráľovstve a Dánsku, do Prešova. Tento projekt presunu mal za následok ukončenie činnosti podniku v Thetforde už koncom roka 2006.

| (14) | Prevádzka v Prešove sa má stať hlavným výrobným centrom spoločnosti. V skutočnosti, ako uvádzajú slovenské orgány, sa všetky strojové zariadenia, ktoré sa majú umiestniť v podniku na Slovensku, presunú priamo z Dánska a Spojeného kráľovstva. Oprávnené náklady na projekt preto zahŕňajú iba budovy a určité vedľajšie doplnkové zariadenia. |
| --- | --- |

(14)

Prevádzka v Prešove sa má stať hlavným výrobným centrom spoločnosti. V skutočnosti, ako uvádzajú slovenské orgány, sa všetky strojové zariadenia, ktoré sa majú umiestniť v podniku na Slovensku, presunú priamo z Dánska a Spojeného kráľovstva. Oprávnené náklady na projekt preto zahŕňajú iba budovy a určité vedľajšie doplnkové zariadenia.

| (15) | Prvý krok v rámci investičnej fázy 2004 – 2006 spočíval v kúpe výrobnej haly a nezastavaného pozemku pre budúce rozšírenie. Druhý krok spočíval v renovácii priestorov a kúpe zariadenia (nie priamo súvisiaceho s výrobou). Celkový objem tejto prvej etapy investícií predstavuje 128 miliónov SKK (približne 3,5 milióna EUR). Ako je uvedené vo vyhláseniach pripojených k notifikácii, spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o. nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc na túto časť projektu, a ani nie je podaná žiadna žiadosť. |
| --- | --- |

(15)

Prvý krok v rámci investičnej fázy 2004 – 2006 spočíval v kúpe výrobnej haly a nezastavaného pozemku pre budúce rozšírenie. Druhý krok spočíval v renovácii priestorov a kúpe zariadenia (nie priamo súvisiaceho s výrobou). Celkový objem tejto prvej etapy investícií predstavuje 128 miliónov SKK (približne 3,5 milióna EUR). Ako je uvedené vo vyhláseniach pripojených k notifikácii, spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o. nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc na túto časť projektu, a ani nie je podaná žiadna žiadosť.

| (16) | Druhá etapa investícií, ktorá sa má realizovať v období 2007 – 2009 zodpovedá projektu, ktorý slovenské orgány notifikovali dňa 29. novembra 2006. Táto časť spočíva v pokračovaní v počiatočnom projekte prostredníctvom vybudovania ďalších budov a kúpy ďalšieho zariadenia (IT, nákladné vozidlá a kancelárske vybavenie) vo výške 84 miliónov SKK v súčasnej hodnote (približne 2,3 milióna EUR). |
| --- | --- |

(16)

Druhá etapa investícií, ktorá sa má realizovať v období 2007 – 2009 zodpovedá projektu, ktorý slovenské orgány notifikovali dňa 29. novembra 2006. Táto časť spočíva v pokračovaní v počiatočnom projekte prostredníctvom vybudovania ďalších budov a kúpy ďalšieho zariadenia (IT, nákladné vozidlá a kancelárske vybavenie) vo výške 84 miliónov SKK v súčasnej hodnote (približne 2,3 milióna EUR).

| (17) | Výrobná jednotka na Slovensku bola otvorená v apríli 2005. Odvtedy sa výroba v závode výrazne zvýšila a produktivita sa značne zlepšila (8). |
| --- | --- |

(17)

Výrobná jednotka na Slovensku bola otvorená v apríli 2005. Odvtedy sa výroba v závode výrazne zvýšila a produktivita sa značne zlepšila (8).

III.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (18) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v tejto veci uviedla, že má pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES a na základe usmernení o národnej regionálnej pomoci (9) (ďalej len „URP 1998“) z týchto dôvodov:






  — | Po prvé, zdalo sa, že obe etapy investície sú súčasťou toho istého investičného projektu, pretože predstavujú časť celkového plánu na zariadenie výrobných liniek, ktoré sa majú postupne presunúť z Dánska a Spojeného kráľovstva. Samotné slovenské orgány v predloženej notifikácii označovali obe etapy ako jeden investičný projekt. „Predložený investičný projekt podniku Glunz&Jensen sa realizuje v období rokov 2004 – 2009 v dvoch etapách: 2004 – 2006, 2007 – 2009.
  Okrem toho spoločnosť Glunz&Jensen s.r.o. uviedla na strane 6 „Žiadosti o poskytnutie štátnej pomoci vo forme úľavy na dani“ predloženej príjemcom pomoci slovenským orgánom, ktorá bola priložená k notifikácií, že investičné obdobie trvá od roku 2004 do roku 2008 (10) a celkové investičné náklady predstavujú „viac ako 200 miliónov SKK“, čo je suma zodpovedajúca všetkým investíciám realizovaným spoločnosťou Glunz&Jensen s.r.o. na Slovensku“.
  Na základe uvedeného sa zdalo, že notifikovaný projekt sa týkal druhej etapy jedného komplexného investičného projektu, ktorý sa začal už v roku 2004.
  Okrem toho, keďže v samotnej žiadosti o pomoc zo strany príjemcu pomoci sa nerozlišovalo medzi dvoma etapami investície, Komisia nemohla vylúčiť, že obdobie trvania investície bolo umelo rozdelené do dvoch etáp tak, aby bol príjemca pomoci oprávnený podať žiadosť o pomoc v roku 2006. |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v tejto veci uviedla, že má pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES a na základe usmernení o národnej regionálnej pomoci (9) (ďalej len „URP 1998“) z týchto dôvodov:

—

Po prvé, zdalo sa, že obe etapy investície sú súčasťou toho istého investičného projektu, pretože predstavujú časť celkového plánu na zariadenie výrobných liniek, ktoré sa majú postupne presunúť z Dánska a Spojeného kráľovstva. Samotné slovenské orgány v predloženej notifikácii označovali obe etapy ako jeden investičný projekt. „Predložený investičný projekt podniku Glunz&Jensen sa realizuje v období rokov 2004 – 2009 v dvoch etapách: 2004 – 2006, 2007 – 2009.

Okrem toho spoločnosť Glunz&Jensen s.r.o. uviedla na strane 6 „Žiadosti o poskytnutie štátnej pomoci vo forme úľavy na dani“ predloženej príjemcom pomoci slovenským orgánom, ktorá bola priložená k notifikácií, že investičné obdobie trvá od roku 2004 do roku 2008 (10) a celkové investičné náklady predstavujú „viac ako 200 miliónov SKK“, čo je suma zodpovedajúca všetkým investíciám realizovaným spoločnosťou Glunz&Jensen s.r.o. na Slovensku“.

Na základe uvedeného sa zdalo, že notifikovaný projekt sa týkal druhej etapy jedného komplexného investičného projektu, ktorý sa začal už v roku 2004.

Okrem toho, keďže v samotnej žiadosti o pomoc zo strany príjemcu pomoci sa nerozlišovalo medzi dvoma etapami investície, Komisia nemohla vylúčiť, že obdobie trvania investície bolo umelo rozdelené do dvoch etáp tak, aby bol príjemca pomoci oprávnený podať žiadosť o pomoc v roku 2006.

| — | Po druhé, podľa informácií poskytnutých slovenskými orgánmi bola žiadosť o pomoc, ktorá bola podpísaná 29. júna 2006, predložená až v novembri 2006, t. j. potom, ako začala prvá etapa investície v roku 2004.
  V dôsledku toho mala Komisia pochybnosti, či bola dodržaná podmienka stimulačného účinku pomoci, ktorá je stanovená v bode 4.2 URP 1998. Komisia zdôraznila, že v zásade štátnu pomoc, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, je možné schváliť len v prípade, ak nad týmito negatívnymi účinkami značne prevažujú pozitívne prínosy k plneniu cieľa Spoločenstva (ktorým je v tomto prípade regionálny rozvoj). Komisia dospela k záveru, že pomoc, o ktorú bolo požiadané koncom roka 2006, nemôže so spätnou platnosťou vyvolať investičné rozhodnutie, ktoré viedlo k začatiu prác v roku 2004 a k začatiu výrobných aktivít v apríli 2005. |
| --- | --- |

—

Po druhé, podľa informácií poskytnutých slovenskými orgánmi bola žiadosť o pomoc, ktorá bola podpísaná 29. júna 2006, predložená až v novembri 2006, t. j. potom, ako začala prvá etapa investície v roku 2004.

V dôsledku toho mala Komisia pochybnosti, či bola dodržaná podmienka stimulačného účinku pomoci, ktorá je stanovená v bode 4.2 URP 1998. Komisia zdôraznila, že v zásade štátnu pomoc, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, je možné schváliť len v prípade, ak nad týmito negatívnymi účinkami značne prevažujú pozitívne prínosy k plneniu cieľa Spoločenstva (ktorým je v tomto prípade regionálny rozvoj). Komisia dospela k záveru, že pomoc, o ktorú bolo požiadané koncom roka 2006, nemôže so spätnou platnosťou vyvolať investičné rozhodnutie, ktoré viedlo k začatiu prác v roku 2004 a k začatiu výrobných aktivít v apríli 2005.

| — | Po tretie, úvaha, že dostupnosť pomoci nebola rozhodujúcim kritériom, pokiaľ ide o rozhodnutie príjemcu pomoci začať práce súvisiace s presunom, sa zdala byť potvrdená vlastným vyhlásením príjemcu pomoci v jeho žiadosti o pomoc, v ktorom boli objasnené dôvody presunu aktivít príjemcu pomoci na Slovensko: „Správna rada (Glunz&Jensen) sa v priebehu roku 2003 rozhodla preskúmať možnosť zriadenia výrobnej jednotky v krajine, kde sú nízke náklady. Cieľom bolo znížiť výrobné náklady, vyvinúť subdodávateľov v strednej a východnej Európe (...). Glunz&Jensen uskutočnila komparatívnu analýzu jedenástich krajín strednej a východnej Európy, aby sa rozhodla o optimálnom mieste pre svoju pobočku (...). Spomedzi týchto jedenástich krajín boli bližšie preskúmané Česká republika, Slovenská republika a Bulharsko. Dospeli sme k záveru, že Slovenská republika sa pokladá za najvhodnejšie miesto z hľadiska podnikania spoločnosti Glunz&Jensen a z hľadiska kombinácie faktorov na hodnotených trhoch
   (11).“ |
| --- | --- |

—

Po tretie, úvaha, že dostupnosť pomoci nebola rozhodujúcim kritériom, pokiaľ ide o rozhodnutie príjemcu pomoci začať práce súvisiace s presunom, sa zdala byť potvrdená vlastným vyhlásením príjemcu pomoci v jeho žiadosti o pomoc, v ktorom boli objasnené dôvody presunu aktivít príjemcu pomoci na Slovensko: „Správna rada (Glunz&Jensen) sa v priebehu roku 2003 rozhodla preskúmať možnosť zriadenia výrobnej jednotky v krajine, kde sú nízke náklady. Cieľom bolo znížiť výrobné náklady, vyvinúť subdodávateľov v strednej a východnej Európe (...). Glunz&Jensen uskutočnila komparatívnu analýzu jedenástich krajín strednej a východnej Európy, aby sa rozhodla o optimálnom mieste pre svoju pobočku (...). Spomedzi týchto jedenástich krajín boli bližšie preskúmané Česká republika, Slovenská republika a Bulharsko. Dospeli sme k záveru, že Slovenská republika sa pokladá za najvhodnejšie miesto z hľadiska podnikania spoločnosti Glunz&Jensen a z hľadiska kombinácie faktorov na hodnotených trhoch
   (11).“

| — | Po štvrté, slovenské orgány objasnili dôvod, prečo príjemca pomoci nepredložil žiadosť o štátnu pomoc pre prvú etapu investičného projektu. Podľa ich vysvetlenia sa spoločnosť domnievala, že pred vstupom Slovenskej republiky do EÚ nebolo potrebné požiadať o schválenie štátnej pomoci vo forme daňovej úľavy. Podľa nich bolo potrebné predložiť žiadosť o pomoc iba v daňovom priznaní za rok, v ktorom spoločnosti po prvýkrát vznikla daňová povinnosť.
  Podľa slovenských orgánov to znamená, že spoločnosť Glunz&Jensen s.r.o. plánovala požiadať o štátnu pomoc od samotného začiatku realizácie investičného projektu v roku 2004.
  Komisia usúdila, že nedostatočnú informovanosť príjemcu pomoci, pokiaľ ide o príslušný postup, nie je možné zohľadniť. Je potrebné zdôrazniť, že poskytnutie pomoci podľa § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, sa neuplatňovalo automaticky pred pristúpením Slovenska, a neuplatňuje sa automaticky ani v súčasnosti, pretože neexistuje schéma pomoci, ktorá by sa vzťahovala na uvedené ustanovenie. V dôsledku toho tento druh pomoci bolo, a aj naďalej je potrebné notifikovať Komisii individuálne ako pomoc ad hoc, čo dokazuje približne 40 notifikácií ad hoc predložených Slovenskou republikou pri uplatňovaní tohto právneho základu v rámci takzvaného dočasného postupu. |
| --- | --- |

—

Po štvrté, slovenské orgány objasnili dôvod, prečo príjemca pomoci nepredložil žiadosť o štátnu pomoc pre prvú etapu investičného projektu. Podľa ich vysvetlenia sa spoločnosť domnievala, že pred vstupom Slovenskej republiky do EÚ nebolo potrebné požiadať o schválenie štátnej pomoci vo forme daňovej úľavy. Podľa nich bolo potrebné predložiť žiadosť o pomoc iba v daňovom priznaní za rok, v ktorom spoločnosti po prvýkrát vznikla daňová povinnosť.

Podľa slovenských orgánov to znamená, že spoločnosť Glunz&Jensen s.r.o. plánovala požiadať o štátnu pomoc od samotného začiatku realizácie investičného projektu v roku 2004.

Komisia usúdila, že nedostatočnú informovanosť príjemcu pomoci, pokiaľ ide o príslušný postup, nie je možné zohľadniť. Je potrebné zdôrazniť, že poskytnutie pomoci podľa § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, sa neuplatňovalo automaticky pred pristúpením Slovenska, a neuplatňuje sa automaticky ani v súčasnosti, pretože neexistuje schéma pomoci, ktorá by sa vzťahovala na uvedené ustanovenie. V dôsledku toho tento druh pomoci bolo, a aj naďalej je potrebné notifikovať Komisii individuálne ako pomoc ad hoc, čo dokazuje približne 40 notifikácií ad hoc predložených Slovenskou republikou pri uplatňovaní tohto právneho základu v rámci takzvaného dočasného postupu.

| — | Na záver, aj keby táto pomoc mala stimulačný účinok, je potrebné vyjadriť vážne pochybnosti: V skutočnosti URP 1998 (bod 2) obsahujú negatívne stanovisko voči pomoci ad hoc, pokiaľ nie je možné dokázať, že regionálny prínos opatrenia prevažuje nad negatívnymi účinkami narušenia hospodárskej súťaže a ovplyvňovania obchodu. V tejto súvislosti Komisia uviedla:






  — | Hoci opatrenie predstavuje významný príspevok k regionálnemu rozvoju (155 priamych pracovných miest, asi 30 nepriamych pracovných miest), jeho negatívne účinky sa zdajú byť rovnako značné. |
| --- | --- | --- |

—

Na záver, aj keby táto pomoc mala stimulačný účinok, je potrebné vyjadriť vážne pochybnosti: V skutočnosti URP 1998 (bod 2) obsahujú negatívne stanovisko voči pomoci ad hoc, pokiaľ nie je možné dokázať, že regionálny prínos opatrenia prevažuje nad negatívnymi účinkami narušenia hospodárskej súťaže a ovplyvňovania obchodu. V tejto súvislosti Komisia uviedla:

—

Hoci opatrenie predstavuje významný príspevok k regionálnemu rozvoju (155 priamych pracovných miest, asi 30 nepriamych pracovných miest), jeho negatívne účinky sa zdajú byť rovnako značné.

| — | Príslušný trh výrobkov príjemcu pomoci sa týka grafických zariadení na spracovanie podkladov, najmä CtP (computer-to-plate) procesorov. Komisia poznamenala, že pomoc sa má poskytnúť podniku, ktorý má na európskom trhu [...] %-ný podiel. Najbližšími konkurentmi podniku Glunz&Jensen v Európe sú spolu s ich trhovými podielmi: Height Design, Spojené kráľovstvo [...] %, Agfa (Lastra) Belgicko [...] %, E-graf, Taliansko [...] %, Haase, Nemecko [...] % a Ovit, Taliansko [...] %. Vzhľadom na trhovú pozíciu príjemcu pomoci bola Komisia toho názoru, že plánované opatrenie môže mať vážny vplyv na hospodársku súťaž na príslušnom, veľmi špecifickom trhu, na ktorom pôsobí príjemca pomoci. |
| --- | --- |

—

Príslušný trh výrobkov príjemcu pomoci sa týka grafických zariadení na spracovanie podkladov, najmä CtP (computer-to-plate) procesorov. Komisia poznamenala, že pomoc sa má poskytnúť podniku, ktorý má na európskom trhu [...] %-ný podiel. Najbližšími konkurentmi podniku Glunz&Jensen v Európe sú spolu s ich trhovými podielmi: Height Design, Spojené kráľovstvo [...] %, Agfa (Lastra) Belgicko [...] %, E-graf, Taliansko [...] %, Haase, Nemecko [...] % a Ovit, Taliansko [...] %. Vzhľadom na trhovú pozíciu príjemcu pomoci bola Komisia toho názoru, že plánované opatrenie môže mať vážny vplyv na hospodársku súťaž na príslušnom, veľmi špecifickom trhu, na ktorom pôsobí príjemca pomoci.

| — | Okrem toho sa projekt týka presunu výrobnej činnosti a zariadenia z Dánska a Spojeného kráľovstva. Keďže išlo o výlučne výrobnú prevádzku, závod v Thetforde v Spojenom kráľovstve bol po presune výroby na Slovensko koncom roka 2006 zatvorený. Podľa informácií dostupných na internetovej stránke spoločnosti stratilo v Thetforde prácu 77 zamestnancov. Dánska spoločnosť sa bude v budúcnosti zameriavať na predajné aktivity, zákaznícky servis, výskum a vývoj a riadenie pilotného závodu. Presun má preto významný vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

Okrem toho sa projekt týka presunu výrobnej činnosti a zariadenia z Dánska a Spojeného kráľovstva. Keďže išlo o výlučne výrobnú prevádzku, závod v Thetforde v Spojenom kráľovstve bol po presune výroby na Slovensko koncom roka 2006 zatvorený. Podľa informácií dostupných na internetovej stránke spoločnosti stratilo v Thetforde prácu 77 zamestnancov. Dánska spoločnosť sa bude v budúcnosti zameriavať na predajné aktivity, zákaznícky servis, výskum a vývoj a riadenie pilotného závodu. Presun má preto významný vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

IV.   PRIPOMIENKY SLOVENSKEJ REPUBLIKY A ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (19) | Slovenské orgány ani tretie osoby nepredložili žiadne pripomienky, ktoré by rozptýlili pochybnosti, na ktoré sa poukázalo v čase začatia formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(19)

Slovenské orgány ani tretie osoby nepredložili žiadne pripomienky, ktoré by rozptýlili pochybnosti, na ktoré sa poukázalo v čase začatia formálneho zisťovania.

V.   POSÚDENIE OPATRENIA

V.1.   Zákonnosť opatrenia

| (20) | Notifikovaním opatrenia pomoci s ustanovením o zastavení pomoci až do jej schválenia Komisiou slovenské orgány splnili procesné požiadavky podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(20)

Notifikovaním opatrenia pomoci s ustanovením o zastavení pomoci až do jej schválenia Komisiou slovenské orgány splnili procesné požiadavky podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES.

V.2.   Opatrenie, ktoré má charakter štátnej pomoci

| (21) | Komisia sa domnieva, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES z nasledovných dôvodov, ktoré už boli uvedené v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(21)

Komisia sa domnieva, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES z nasledovných dôvodov, ktoré už boli uvedené v rozhodnutí o začatí konania.

V.2.1.   Využitie štátnych zdrojov

| (22) | Keďže sa predpokladá oslobodenie od platby dane z príjmov právnických osôb, dochádza k využívaniu štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(22)

Keďže sa predpokladá oslobodenie od platby dane z príjmov právnických osôb, dochádza k využívaniu štátnych zdrojov.

V.2.2.   Hospodárska výhoda

| (23) | Opatrením sa príjemca pomoci oslobodzuje od nákladov, ktoré by za normálnych trhových podmienok musel znášať. Preto bude toto opatrenie predstavovať zvýhodnenie spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o. v porovnaní s ostatnými spoločnosťami. |
| --- | --- |

(23)

Opatrením sa príjemca pomoci oslobodzuje od nákladov, ktoré by za normálnych trhových podmienok musel znášať. Preto bude toto opatrenie predstavovať zvýhodnenie spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o. v porovnaní s ostatnými spoločnosťami.

V.2.3.   Selektívnosť

| (24) | Opatrenie je selektívne, pretože sa vzťahuje iba na jeden podnik. |
| --- | --- |

(24)

Opatrenie je selektívne, pretože sa vzťahuje iba na jeden podnik.

V.2.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a obchodu

| (25) | Opatrenie ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, nakoľko i) príjemca pomoci pôsobí v odvetví, v ktorom existuje intenzívny obchod v rámci Spoločenstva a ii) presun činností z Dánska a Spojeného kráľovstva má veľký vplyv na obchodné toky v odvetví. |
| --- | --- |

(25)

Opatrenie ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, nakoľko i) príjemca pomoci pôsobí v odvetví, v ktorom existuje intenzívny obchod v rámci Spoločenstva a ii) presun činností z Dánska a Spojeného kráľovstva má veľký vplyv na obchodné toky v odvetví.

V.3   Zlučiteľnosť

| (26) | Keďže opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, jeho zlučiteľnosť sa musí posúdiť vzhľadom na výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES. Výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES, ktoré sa týkajú pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej určitým oblastiam Spolkovej republiky Nemecko, sa na tento prípad nevzťahujú. Opatrenie nie je možné považovať za pomoc na podporu dôležitého projektu spoločného európskeho významu alebo za pomoc na nápravu vážnej poruchy fungovania slovenského hospodárstva podľa článku 87 ods. 3 písm. b) Zmluvy o ES. Opatrenie nespĺňa ani podmienky na uplatnenie výnimky podľa článku 87 ods. 3 písm. c), podľa ktorého je možné povoliť pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Rovnako cieľom opatrenia nie je ani podpora kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva podľa článku 87 ods. 3 písm. d) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(26)

Keďže opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, jeho zlučiteľnosť sa musí posúdiť vzhľadom na výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES. Výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES, ktoré sa týkajú pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej určitým oblastiam Spolkovej republiky Nemecko, sa na tento prípad nevzťahujú. Opatrenie nie je možné považovať za pomoc na podporu dôležitého projektu spoločného európskeho významu alebo za pomoc na nápravu vážnej poruchy fungovania slovenského hospodárstva podľa článku 87 ods. 3 písm. b) Zmluvy o ES. Opatrenie nespĺňa ani podmienky na uplatnenie výnimky podľa článku 87 ods. 3 písm. c), podľa ktorého je možné povoliť pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Rovnako cieľom opatrenia nie je ani podpora kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva podľa článku 87 ods. 3 písm. d) Zmluvy o ES.

| (27) | Podľa článku 87 ods. 3 písm. a) je možné povoliť pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou. Prešovský región (východné Slovensko) je v rámci tejto výnimky oprávneným regiónom. |
| --- | --- |

(27)

Podľa článku 87 ods. 3 písm. a) je možné povoliť pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou. Prešovský región (východné Slovensko) je v rámci tejto výnimky oprávneným regiónom.

| (28) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla dôvody (zhrnuté v oddiele 3 tohto rozhodnutia), na základe ktorých mala pochybnosti o tom, že by opatrenie mohlo spĺňať podmienky na uplatnenie výnimky podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. Vzhľadom na to, že Slovenská republika ani tretie osoby nepredložili žiadne pripomienky, Komisia môže len konštatovať, že pochybnosti sú potvrdené. |
| --- | --- |

(28)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedla dôvody (zhrnuté v oddiele 3 tohto rozhodnutia), na základe ktorých mala pochybnosti o tom, že by opatrenie mohlo spĺňať podmienky na uplatnenie výnimky podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. Vzhľadom na to, že Slovenská republika ani tretie osoby nepredložili žiadne pripomienky, Komisia môže len konštatovať, že pochybnosti sú potvrdené.

VI.   ZÁVER

| (29) | Komisia dospela k záveru, že opatrenie notifikované Slovenskou republikou, ktoré je opísané v odsekoch 6 až 9, nie je zlučiteľné so spoločným trhom na základe žiadnej výnimky stanovenej v Zmluve o ES a musí byť zakázané. Podľa slovenských orgánov pomoc nebola poskytnutá, takže ju nie je potrebné vymáhať. |
| --- | --- |

(29)

Komisia dospela k záveru, že opatrenie notifikované Slovenskou republikou, ktoré je opísané v odsekoch 6 až 9, nie je zlučiteľné so spoločným trhom na základe žiadnej výnimky stanovenej v Zmluve o ES a musí byť zakázané. Podľa slovenských orgánov pomoc nebola poskytnutá, takže ju nie je potrebné vymáhať.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Notifikovaná daňová úľava predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

Štátna pomoc vo výške 42 miliónov SKK (1,15 milióna EUR), ktorú Slovenská republika zamýšľa poskytnúť spoločnosti Glunz&Jensen s.r.o., nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

Pomoc sa preto nemôže poskytnúť.

Článok 2

Slovenská republika poskytne Komisii do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia informácie o opatreniach prijatých na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Slovenskej republike.

V Bruseli, 11. decembra 2007

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 189, 14.8.2007, s. 2.

1

(2)  Idem.

2

Idem.

(3)  SK 72/2003 – Slovenská republika – „Mapa regionálnej štátnej pomoci Slovenskej republiky“, K(2004) 1757/7, 28.4.2004.

3

(4)  Vyjadrené v hodnotách roku 2007 a vypočítané pri referenčnej sadzbe vo výške 5,62 % platnej v deň notifikácie.

4

(5)  Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä § 52 ods. 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003.

5

(6)  Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33.

6

(7)  Pokryté profesionálnym tajomstvom.

7

(8)  Informácie z výročnej správy 2005 – 2006 sú dostupné na internetovej stránke spoločnosti Glunz&Jensen.

8

(9)  Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9.

9

(10)  Zdá sa, že rok 2008 je preklepovou chybou, ktorú urobil príjemca pomoci v žiadosti o pomoc. Vo všetkých ostatných predložených dokumentoch je ako koniec projektu uvádzaný rok 2009.

10

(11)  Bod 3 Žiadosti o poskytnutie štátnej pomoci vo forme úľavy na dani.

11

---

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/43

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 24. júna 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2007/716/ES, pokiaľ ide o určité prevádzkarne v sektoroch mäsa a mlieka v Bulharsku

[oznámené pod číslom K(2008) 2931]

(Text s významom pre EHP)

(2008/552/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharska a Rumunska, a najmä na jeho článok 42,

so zreteľom na smernicu Rady 89/662/EHS z 11. decembra 1989 o veterinárnych kontrolách v obchode vnútri Spoločenstva s cieľom dobudovania vnútorného trhu (1), a najmä na jej článok 9 ods. 4,

keďže:

| (1) | Rozhodnutím Komisie 2007/716/ES (2) z 30. októbra 2007, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia týkajúce sa štrukturálnych požiadaviek na určité prevádzkarne v sektoroch mäsa a mlieka v Bulharsku v zmysle nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004. Pokiaľ sú tieto prevádzkarne v procese transformácie, výrobky z nich pochádzajúce by sa mali umiestňovať iba na domáci trh alebo používať na ďalšie spracovanie iba v bulharských prevádzkarniach, ktoré sú v procese transformácie. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komisie 2007/716/ES (2) z 30. októbra 2007, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia týkajúce sa štrukturálnych požiadaviek na určité prevádzkarne v sektoroch mäsa a mlieka v Bulharsku v zmysle nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004. Pokiaľ sú tieto prevádzkarne v procese transformácie, výrobky z nich pochádzajúce by sa mali umiestňovať iba na domáci trh alebo používať na ďalšie spracovanie iba v bulharských prevádzkarniach, ktoré sú v procese transformácie.

| (2) | Rozhodnutie 2007/716/ES bolo zmenené a doplnené rozhodnutiami Komisie 2008/290/ES (3) a 2008/330/ES. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie 2007/716/ES bolo zmenené a doplnené rozhodnutiami Komisie 2008/290/ES (3) a 2008/330/ES.

| (3) | Z úradného vyhlásenia príslušného bulharského orgánu vyplýva, že určité prevádzkarne v sektoroch mäsa a mlieka ukončili svoju činnosť alebo zavŕšili modernizačný proces a v súčasnosti sú v úplnom súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. Tieto prevádzkarne by sa preto mali vypustiť zo zoznamu prevádzkarní, ktoré sú v procese transformácie. |
| --- | --- |

(3)

Z úradného vyhlásenia príslušného bulharského orgánu vyplýva, že určité prevádzkarne v sektoroch mäsa a mlieka ukončili svoju činnosť alebo zavŕšili modernizačný proces a v súčasnosti sú v úplnom súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. Tieto prevádzkarne by sa preto mali vypustiť zo zoznamu prevádzkarní, ktoré sú v procese transformácie.

| (4) | Príloha k rozhodnutiu 2007/716/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(4)

Príloha k rozhodnutiu 2007/716/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Prevádzkarne uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu sa vypúšťajú z prílohy k rozhodnutiu 2007/716/ES.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 24. júna 2008

Za Komisiu

Androulla VASSILIOU

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 13. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/41/ES (Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 33).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 289, 7.11.2007, s. 14. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 2008/330/ES (Ú. v. EÚ L 114, 26.4.2008, s. 94).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 96, 9.4.2008, s. 35.

3

---

PRÍLOHA

Zoznam prevádzkarní, ktoré sa vypúšťajú z prílohy k rozhodnutiu 2007/716/ES

Prevádzkarne na spracovanie mäsa

| č. | Veterinárne č. | Názov prevádzkarne | Mesto/ulica alebo obec/región |
| --- | --- | --- | --- |
| 41. | BG 1201006 | „Monti-Miyt“ AD | gr. Montana
  Nova promishlena zona |
| 53. | BG 1601017 | ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“ | gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“
  kv. Gorni Voden obl. Plovdiv |
| 70. | BG 2001021 | ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“ | gr. Nova Zagora
  Kv.Industrialen |
| 78. | BG 2501009 | „Rodopa-2005“ OOD | gr. Targovishte |
| 111. | BG 0802043 | „Ptitseklanitsa“ AD | gr. Dobrich
  industrialna zona |
| 130. | BG 2302002 | „Polo Komers“ OOD | gr. Kostinbrod
  IKHT |
| 154. | BG 0805011 | „Kati“ OOD | gr. Dobrich, |
| bul. „3 ti mart“ 57 |

č.

Veterinárne č.

Názov prevádzkarne

Mesto/ulica alebo obec/región

41.

BG 1201006

„Monti-Miyt“ AD

gr. Montana

Nova promishlena zona

53.

BG 1601017

ET „Vet – 33 Gyokchen Rasim“

gr. Asenovgrad mestnost „Gorna voda“

kv. Gorni Voden obl. Plovdiv

70.

BG 2001021

ET „Iva Kris-Stayko Ivanov“

gr. Nova Zagora

Kv.Industrialen

78.

BG 2501009

„Rodopa-2005“ OOD

gr. Targovishte

111.

BG 0802043

„Ptitseklanitsa“ AD

gr. Dobrich

industrialna zona

130.

BG 2302002

„Polo Komers“ OOD

gr. Kostinbrod

IKHT

154.

BG 0805011

„Kati“ OOD

gr. Dobrich,

bul. „3 ti mart“ 57

245.

BG 0804006

„Ani-I“ OOD

| gr. Dobrich |
| --- |
| ul. „Angel Stoyanov“ 1 |

gr. Dobrich

ul. „Angel Stoyanov“ 1

298.

BG 1604046

ET „Hristo Darakiev“

| gr. Plovdiv |
| --- |
| Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A |

gr. Plovdiv

Zemlishte „Plovdiv Zapad“ 24A

308.

BG 1904002

„Aktual“ OOD

gr. Silistra

gr. Silistra

Promishlena zona-Iztok

319.

BG 2204013

„Salam i KO“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13 |

gr. Sofia

ul. „Prof. Tsvetan Lazarov“ 13

332.

BG 2204087

ET „SIAT-Slavcho Iliev“

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Moma Irina“ 4 |

gr. Sofia

ul. „Moma Irina“ 4

Prevádzkarne na spracovanie mlieka

| č. | Veterinárne č. | Názov prevádzkarne | Mesto/ulica alebo obec/región |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | BG 0112004 | „Matand“ EOOD | s. Eleshnitsa |
| 28. | BG 1812002 | „Laktis-Byala“ AD | gr. Byala |
| ul. „Stefan Stambolov“ 75 |

č.

Veterinárne č.

Názov prevádzkarne

Mesto/ulica alebo obec/región

1.

BG 0112004

„Matand“ EOOD

s. Eleshnitsa

28.

BG 1812002

„Laktis-Byala“ AD

gr. Byala

ul. „Stefan Stambolov“ 75

30.

BG 1912004

„Merone – N“ EOOD

gr. Alfatar

49.

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| „Vrachansko shose“ 1 |

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

82.

BG 0712004

„Cheh-99“ OOD

s. Sokolovo

obsht. Dryanovo

84.

BG0712028

ET „Mik“

| gr. Dryanovo |
| --- |
| ul. „Shipka„ 226 |

gr. Dryanovo

ul. „Shipka„ 226

99.

BG 1312002

„Milk Grup“ EOOD

s. Yunacite

162.

BG 2312026

„Dyado Liben“ OOD

gr. Koprivshtitsa bul. „H. Nencho Palaveev“

195.

BG 0218009

„Helios milk“ EOOD

gr. Aytos

---

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/45

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 30. júna 2008,

ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2008/377/ES o určitých ochranných opatreniach v súvislosti s klasickým morom ošípaných na Slovensku

[oznámené pod číslom K(2008) 3223]

(Text s významom pre EHP)

(2008/553/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 90/425/EHS z 26. júna 1990 týkajúcu sa veterinárnych a zootechnických kontrol uplatňovaných v obchode vnútri Spoločenstva s určitými živými zvieratami a výrobkami s ohľadom na vytvorenie vnútorného trhu (1), a najmä na jej článok 10 ods. 4,

keďže:

| (1) | Na Slovensku sa vyskytli ohniská klasického moru ošípaných. |
| --- | --- |

(1)

Na Slovensku sa vyskytli ohniská klasického moru ošípaných.

| (2) | Rozhodnutie Komisie 2008/377/ES z 8. mája 2008 o určitých ochranných opatreniach v súvislosti s klasickým morom ošípaných na Slovensku (2) sa prijalo s cieľom posilniť opatrenia prijaté Slovenskom podľa smernice Rady 2001/89/ES z 23. októbra 2001 o opatreniach Spoločenstva na tlmenie klasického moru ošípaných (3). |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie Komisie 2008/377/ES z 8. mája 2008 o určitých ochranných opatreniach v súvislosti s klasickým morom ošípaných na Slovensku (2) sa prijalo s cieľom posilniť opatrenia prijaté Slovenskom podľa smernice Rady 2001/89/ES z 23. októbra 2001 o opatreniach Spoločenstva na tlmenie klasického moru ošípaných (3).

| (3) | Podľa informácií, ktoré poskytlo Slovensko, ohniská klasického moru ošípaných boli eradikované v tomto členskom štáte. Z výsledkov epidemiologického vyšetrenia vyplýva, že klasický mor ošípaných sa ďalej nerozšíril. |
| --- | --- |

(3)

Podľa informácií, ktoré poskytlo Slovensko, ohniská klasického moru ošípaných boli eradikované v tomto členskom štáte. Z výsledkov epidemiologického vyšetrenia vyplýva, že klasický mor ošípaných sa ďalej nerozšíril.

| (4) | Rozhodnutie 2008/377/ES by sa preto malo zrušiť. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie 2008/377/ES by sa preto malo zrušiť.

| (5) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie 2008/377/ES sa zrušuje.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 30. júna 2008

Za Komisiu

Androulla VASSILIOU

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 29. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/33/ES (Ú. v. ES L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 130, 20.5.2008, s. 18. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2008/419/ES (Ú. v. EÚ L 147, 6.6.2008, s. 65).

2

(3)  Ú. v. ES L 316, 1.12.2001, s. 5. Smernica naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím Komisie 2007/729/ES (Ú. v. EÚ L 294, 13.11.2007, s. 26).

3

---

III Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY VI ZMLUVY O EÚ

| 5.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 178/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 178/46

---

Rozpočet pre Europol na rok 2009 (1)

(2008/554/SVV)

Europol

| Hlava
  Kapitola
  Článok | Opis | Plnenie rozpočtu na rok 2007
  (EUR) | Rozpočet na rok 2008
  (EUR) | Rozpočet na rok 2009
  (EUR) | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PRÍJMY | | | | |
| 10 | Príspevky | | | | |
| 100 | Príspevky členských štátov | 51 936 872 | 51 374 870 | 55 685 934 | Zo sumy vyčlenenej na rok 2009 sa suma 7 700 000 EUR na začiatku nepoužije. Bez ohľadu na článok 38 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa táto suma použije iba vtedy, ak o tom jednomyseľne rozhodne správna rada. |
| 101 | Zostatok z rozpočtového roka t – 2 | 9 472 669 | 9 193 630 | 6 672 066 | |
| | Kapitola 10 spolu | 61 409 541 | 60 568 500 | 62 358 000 | |
| 11 | Iné príjmy | | | | |
| 110 | Úroky | 1 542 845 | 1 150 000 | 650 000 | |
| 111 | Výnosy z daní odvádzaných zamestnancami Europolu | 1 974 351 | 2 102 500 | 2 345 000 | |
| 112 | Rôzne | 50 340 | 100 000 | 55 000 | |
| | Kapitola 11 spolu | 3 567 536 | 3 352 500 | 3 050 000 | |
| 12 | Financovanie tretími stranami | | | | |
| 121 | Financovanie projektu Európskou komisiou a ďalšími zúčastnenými stranami | — | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 321). Tento článok môže zahŕňať aj príspevky účastníkov. Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov. |
| 122 | Iné financovanie tretími stranami | — | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 322). Tento článok môže zahŕňať aj príspevky účastníkov. Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov. |
| | Kapitola 12 spolu | — | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 1 SPOLU | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| 2 | ZAMESTNANCI | | | | |
| 20 | Náklady súvisiace s platmi | | | | Pozri prílohu A. Do tejto kapitoly patria aj dočasní zamestnanci prijatí z externých kancelárií v prípade, že títo zamestnanci obsadia voľné miesta, a stážisti. |
| 200 | Zamestnanci Europolu | 35 833 740 | 42 106 000 | 41 185 000 | |
| 201 | Miestni zamestnanci | 541 421 | 655 000 | 1 345 000 | Z tejto sumy sa suma 650 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 202 | Platové úpravy | — | 380 000 | 395 000 | |
| | Kapitola 20 spolu | 36 375 161 | 43 141 000 | 42 925 000 | |
| 21 | Ostatné náklady súvisiace so zamestnancami | | | | |
| 210 | Nábor | 423 037 | 490 000 | 520 000 | |
| 211 | Školenia zamestnancov Europolu | 551 851 | 460 000 | 720 000 | Z tejto sumy sa suma 30 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| | Kapitola 21 spolu | 974 888 | 950 000 | 1 240 000 | |
| | HLAVA 2 SPOLU | 37 350 049 | 44 091 000 | 44 165 000 | Z tejto sumy sa suma 5 025 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 3 | OSTATNÉ VÝDAVKY | | | | |
| 30 | Náklady súvisiace s činnosťou | | | | |
| 300 | Rokovania | 650 702 | 710 000 | 762 500 | Z tejto sumy sa suma 10 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 301 | Preklady | 911 112 | 500 000 | 669 000 | |
| 302 | Tlač | 177 695 | 160 000 | 212 000 | Z tejto sumy sa suma 11 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 303 | Cestovné | 1 124 024 | 1 085 000 | 1 470 000 | Z tejto sumy sa suma 86 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 304 | Štúdie, konzultácie (nesúvisiace s IKT) | 118 089 | 550 000 | 429 000 | Z tejto sumy sa suma 40 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 305 | Odborné školenia | 50 308 | 65 000 | 79 500 | |
| 306 | Technické vybavenie | 23 088 | 5 000 | 23 000 | |
| 307 | Prevádzkové príspevky | 120 659 | 150 000 | 150 000 | |
| | Kapitola 30 spolu | 3 175 677 | 3 225 000 | 3 795 000 | Z tejto sumy sa suma 147 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 31 | Všeobecná podpora | | | | |
| 310 | Zriaďovacie náklady | 889 158 | 860 000 | 1 040 000 | Z tejto sumy sa suma 12 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 311 | Dopravné prostriedky | 212 050 | 250 000 | 280 000 | |
| 314 | Dokumentácia & otvorené zdroje | 250 618 | 280 000 | 300 000 | Z tejto sumy sa suma 1 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 315 | Dotácie | 468 298 | 480 000 | 545 000 | Z tejto sumy sa suma 10 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 316 | Iné nákupy | 42 964 | 100 000 | 25 000 | |
| 317 | Iné prevádzkové náklady | 377 873 | 450 000 | 465 000 | Z tejto sumy sa suma 25 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 318 | Nová budova | 269 799 | — | — | Od roku 2008 sa rozpočet na novú budovu z dôvodu jednotnosti začlenil do príslušných rozpočtových článkov, ktorých sa týkajú osobitné náklady. |
| | Kapitola 31 spolu | 2 510 761 | 2 420 000 | 2 655 000 | Z tejto sumy sa suma 48 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 32 | Výdavky financované tretími stranami | | | | |
| 321 | Výdavky súvisiace s projektom financovaným Európskou komisiou a ďalšími zúčastnenými stranami | — | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 121). Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov. Rozpočtové prostriedky vyčlenené v tomto článku sú určené na pokrytie výdavkov súvisiacich s projektmi financovanými z programov EÚ. |
| 322 | Výdavky financované inými tretími stranami | — | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 122). Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov. |
| | Kapitola 32 spolu | — | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 3 SPOLU | 5 686 438 | 5 645 000 | 6 450 000 | Z tejto sumy sa suma 800 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 4 | AGENTÚRY, ÚRADY A ORGÁNY | | | | |
| 40 | Náklady súvisiace s platmi | | | | Pozri prílohu A. Do tejto kapitoly patria aj dočasní zamestnanci prijatí z externých kancelárií v prípade, že títo zamestnanci obsadia voľné miesta, a stážisti. |
| 400 | Zamestnanci Europolu | 866 391 | 960 000 | 1 000 000 | |
| 401 | Miestni zamestnanci | — | p.m. | p.m. | |
| 402 | Platové úpravy | — | 10 000 | 10 000 | |
| | Kapitola 40 spolu | 866 391 | 970 000 | 1 010 000 | |
| 41 | Iné prevádzkové náklady | | | | |
| 410 | Správna rada | 1 955 885 | 1 835 000 | 2 390 000 | Z tejto sumy sa suma 450 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 411 | Spoločný dozorný orgán | 376 705 | 600 000 | 610 000 | Z tejto sumy sa suma 210 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 412 | Náklady súvisiace s odvolaniami | — | p.m. | p.m. | Na náklady súvisiace s odvolaniami bol z rozpočtu na rok 2004 a 2005 zriadený fond. Suma finančných prostriedkov vo fonde (v súčasnosti vo výške 170 000 EUR) sa každý rok prehodnotí. |
| 413 | Finančný kontrolór | 7 083 | 10 000 | 13 000 | |
| 414 | Spoločný výbor pre audit | 35 943 | 45 000 | 45 000 | |
| 415 | Pracovná skupina policajných riaditeľov | 42 186 | 100 000 | 50 000 | |
| | Kapitola 41 spolu | 2 417 802 | 2 590 000 | 3 108 000 | |
| | HLAVA 4 SPOLU | 3 284 193 | 3 560 000 | 4 118 000 | Z tejto sumy sa suma 660 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 6 | IKT (vrátane TECS) | | | | |
| 62 | IKT | | | | |
| 620 | Informačné technológie | 3 048 919 | 4 900 000 | 4 020 000 | Z tejto sumy sa suma 625 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 621 | Komunikačné technológie | 4 619 972 | 3 030 000 | 3 130 000 | Z tejto sumy sa suma 210 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 622 | Konzultácie, poradenstvo | 2 221 146 | 1 615 000 | 1 515 000 | Z tejto sumy sa suma 80 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 623 | Analýzy, styky, indexový a bezpečnostný systém | 2 729 818 | 985 000 | 1 960 000 | Z tejto sumy sa suma 300 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 624 | Informačný systém | 551 | 95 000 | 50 000 | |
| | Kapitola 62 spolu | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | |
| | HLAVA 6 SPOLU | 12 620 405 | 10 625 000 | 10 675 000 | Z tejto sumy sa suma 1 215 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| | CELKOVÉ PRÍJMY, ČASŤ A | 64 977 077 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | CELKOVÉ VÝDAVKY, ČASŤ A | 58 941 085 | 63 921 000 | 65 408 000 | |
| | ZOSTATOK | 6 035 992 | — | — | |

Hlava

Kapitola

Článok

Opis

Plnenie rozpočtu na rok 2007

(EUR)

Rozpočet na rok 2008

(EUR)

Rozpočet na rok 2009

(EUR)

Poznámky

1

PRÍJMY

10

Príspevky

100

Príspevky členských štátov

51 936 872

51 374 870

55 685 934

Zo sumy vyčlenenej na rok 2009 sa suma 7 700 000 EUR na začiatku nepoužije. Bez ohľadu na článok 38 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa táto suma použije iba vtedy, ak o tom jednomyseľne rozhodne správna rada.

101

Zostatok z rozpočtového roka t – 2

9 472 669

9 193 630

6 672 066

Kapitola 10 spolu

61 409 541

60 568 500

62 358 000

11

Iné príjmy

110

Úroky

1 542 845

1 150 000

650 000

111

Výnosy z daní odvádzaných zamestnancami Europolu

1 974 351

2 102 500

2 345 000

112

Rôzne

50 340

100 000

55 000

Kapitola 11 spolu

3 567 536

3 352 500

3 050 000

12

Financovanie tretími stranami

121

Financovanie projektu Európskou komisiou a ďalšími zúčastnenými stranami

—

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 321). Tento článok môže zahŕňať aj príspevky účastníkov. Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov.

122

Iné financovanie tretími stranami

—

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 322). Tento článok môže zahŕňať aj príspevky účastníkov. Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov.

Kapitola 12 spolu

—

p.m.

p.m.

HLAVA 1 SPOLU

64 977 077

63 921 000

65 408 000

2

ZAMESTNANCI

20

Náklady súvisiace s platmi

Pozri prílohu A. Do tejto kapitoly patria aj dočasní zamestnanci prijatí z externých kancelárií v prípade, že títo zamestnanci obsadia voľné miesta, a stážisti.

200

Zamestnanci Europolu

35 833 740

42 106 000

41 185 000

201

Miestni zamestnanci

541 421

655 000

1 345 000

Z tejto sumy sa suma 650 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

202

Platové úpravy

—

380 000

395 000

Kapitola 20 spolu

36 375 161

43 141 000

42 925 000

21

Ostatné náklady súvisiace so zamestnancami

210

Nábor

423 037

490 000

520 000

211

Školenia zamestnancov Europolu

551 851

460 000

720 000

Z tejto sumy sa suma 30 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

Kapitola 21 spolu

974 888

950 000

1 240 000

HLAVA 2 SPOLU

37 350 049

44 091 000

44 165 000

Z tejto sumy sa suma 5 025 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

3

OSTATNÉ VÝDAVKY

30

Náklady súvisiace s činnosťou

300

Rokovania

650 702

710 000

762 500

Z tejto sumy sa suma 10 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

301

Preklady

911 112

500 000

669 000

302

Tlač

177 695

160 000

212 000

Z tejto sumy sa suma 11 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

303

Cestovné

1 124 024

1 085 000

1 470 000

Z tejto sumy sa suma 86 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

304

Štúdie, konzultácie (nesúvisiace s IKT)

118 089

550 000

429 000

Z tejto sumy sa suma 40 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

305

Odborné školenia

50 308

65 000

79 500

306

Technické vybavenie

23 088

5 000

23 000

307

Prevádzkové príspevky

120 659

150 000

150 000

Kapitola 30 spolu

3 175 677

3 225 000

3 795 000

Z tejto sumy sa suma 147 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

31

Všeobecná podpora

310

Zriaďovacie náklady

889 158

860 000

1 040 000

Z tejto sumy sa suma 12 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

311

Dopravné prostriedky

212 050

250 000

280 000

314

Dokumentácia & otvorené zdroje

250 618

280 000

300 000

Z tejto sumy sa suma 1 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

315

Dotácie

468 298

480 000

545 000

Z tejto sumy sa suma 10 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

316

Iné nákupy

42 964

100 000

25 000

317

Iné prevádzkové náklady

377 873

450 000

465 000

Z tejto sumy sa suma 25 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

318

Nová budova

269 799

—

—

Od roku 2008 sa rozpočet na novú budovu z dôvodu jednotnosti začlenil do príslušných rozpočtových článkov, ktorých sa týkajú osobitné náklady.

Kapitola 31 spolu

2 510 761

2 420 000

2 655 000

Z tejto sumy sa suma 48 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

32

Výdavky financované tretími stranami

321

Výdavky súvisiace s projektom financovaným Európskou komisiou a ďalšími zúčastnenými stranami

—

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 121). Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov. Rozpočtové prostriedky vyčlenené v tomto článku sú určené na pokrytie výdavkov súvisiacich s projektmi financovanými z programov EÚ.

322

Výdavky financované inými tretími stranami

—

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 122). Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov.

Kapitola 32 spolu

—

p.m.

p.m.

HLAVA 3 SPOLU

5 686 438

5 645 000

6 450 000

Z tejto sumy sa suma 800 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

4

AGENTÚRY, ÚRADY A ORGÁNY

40

Náklady súvisiace s platmi

Pozri prílohu A. Do tejto kapitoly patria aj dočasní zamestnanci prijatí z externých kancelárií v prípade, že títo zamestnanci obsadia voľné miesta, a stážisti.

400

Zamestnanci Europolu

866 391

960 000

1 000 000

401

Miestni zamestnanci

—

p.m.

p.m.

402

Platové úpravy

—

10 000

10 000

Kapitola 40 spolu

866 391

970 000

1 010 000

41

Iné prevádzkové náklady

410

Správna rada

1 955 885

1 835 000

2 390 000

Z tejto sumy sa suma 450 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

411

Spoločný dozorný orgán

376 705

600 000

610 000

Z tejto sumy sa suma 210 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

412

Náklady súvisiace s odvolaniami

—

p.m.

p.m.

Na náklady súvisiace s odvolaniami bol z rozpočtu na rok 2004 a 2005 zriadený fond. Suma finančných prostriedkov vo fonde (v súčasnosti vo výške 170 000 EUR) sa každý rok prehodnotí.

413

Finančný kontrolór

7 083

10 000

13 000

414

Spoločný výbor pre audit

35 943

45 000

45 000

415

Pracovná skupina policajných riaditeľov

42 186

100 000

50 000

Kapitola 41 spolu

2 417 802

2 590 000

3 108 000

HLAVA 4 SPOLU

3 284 193

3 560 000

4 118 000

Z tejto sumy sa suma 660 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

6

IKT (vrátane TECS)

62

IKT

620

Informačné technológie

3 048 919

4 900 000

4 020 000

Z tejto sumy sa suma 625 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

621

Komunikačné technológie

4 619 972

3 030 000

3 130 000

Z tejto sumy sa suma 210 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

622

Konzultácie, poradenstvo

2 221 146

1 615 000

1 515 000

Z tejto sumy sa suma 80 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

623

Analýzy, styky, indexový a bezpečnostný systém

2 729 818

985 000

1 960 000

Z tejto sumy sa suma 300 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

624

Informačný systém

551

95 000

50 000

Kapitola 62 spolu

12 620 405

10 625 000

10 675 000

HLAVA 6 SPOLU

12 620 405

10 625 000

10 675 000

Z tejto sumy sa suma 1 215 000 EUR na začiatku nepoužije. Pozri článok 100 a prílohu C.

CELKOVÉ PRÍJMY, ČASŤ A

64 977 077

63 921 000

65 408 000

CELKOVÉ VÝDAVKY, ČASŤ A

58 941 085

63 921 000

65 408 000

ZOSTATOK

6 035 992

—

—

Hostiteľský štát

| Hlava
  Kapitola
  Článok | Opis | Plnenie rozpočtu na rok 2007
  (EUR) | Rozpočet na rok 2008
  (EUR) | Rozpočet na rok 2009
  (EUR) | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | PRÍJMY, HOSTITEĽSKÝ ŠTÁT | | | | |
| 70 | Príspevky | | | | |
| 700 | Príspevok hostiteľského štátu na bezpečnosť | 2 193 652 | 2 412 872 | 2 430 485 | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri kapitolu 80). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a hostiteľským štátom. |
| 701 | Príspevok hostiteľského štátu na budovy | — | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 810). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a hostiteľským štátom. |
| 702 | Zostatok z rozpočtového roka t – 2 | 266 348 | 111 128 | 162 515 | |
| | Kapitola 70 spolu | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 71 | Iné príjmy | | | | |
| 711 | Rôzne | — | p.m. | p.m. | |
| | Kapitola 71 spolu | — | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 7 SPOLU | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 8 | VÝDAVKY, HOSTITEĽSKÝ ŠTÁT | | | | |
| 80 | Bezpečnosť | | | | |
| 800 | Náklady súvisiace s bezpečnosťou | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 700). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a hostiteľským štátom. |
| | Kapitola 80 spolu | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| 81 | Zriaďovacie náklady | | | | |
| 810 | Zriaďovacie náklady hostiteľského štátu | — | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 701). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a hostiteľským štátom. |
| | Kapitola 81 spolu | — | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 8 SPOLU | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | CELKOVÉ PRÍJMY, ČASŤ C | 2 460 000 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | CELKOVÉ VÝDAVKY, ČASŤ C | 2 344 890 | 2 524 000 | 2 593 000 | |
| | ZOSTATOK, ČASŤ C | 115 110 | — | — | |
| Poznámka: V dôsledku zaokrúhlenia súm za rok 2007 sa celkový súčet môže odlišovať od súčtu jednotlivých súm. |

Hlava

Kapitola

Článok

Opis

Plnenie rozpočtu na rok 2007

(EUR)

Rozpočet na rok 2008

(EUR)

Rozpočet na rok 2009

(EUR)

Poznámky

7

PRÍJMY, HOSTITEĽSKÝ ŠTÁT

70

Príspevky

700

Príspevok hostiteľského štátu na bezpečnosť

2 193 652

2 412 872

2 430 485

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri kapitolu 80). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a hostiteľským štátom.

701

Príspevok hostiteľského štátu na budovy

—

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 810). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a hostiteľským štátom.

702

Zostatok z rozpočtového roka t – 2

266 348

111 128

162 515

Kapitola 70 spolu

2 460 000

2 524 000

2 593 000

71

Iné príjmy

711

Rôzne

—

p.m.

p.m.

Kapitola 71 spolu

—

p.m.

p.m.

HLAVA 7 SPOLU

2 460 000

2 524 000

2 593 000

8

VÝDAVKY, HOSTITEĽSKÝ ŠTÁT

80

Bezpečnosť

800

Náklady súvisiace s bezpečnosťou

2 344 890

2 524 000

2 593 000

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 700). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a hostiteľským štátom.

Kapitola 80 spolu

2 344 890

2 524 000

2 593 000

81

Zriaďovacie náklady

810

Zriaďovacie náklady hostiteľského štátu

—

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa upraviť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 701). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a hostiteľským štátom.

Kapitola 81 spolu

—

p.m.

p.m.

HLAVA 8 SPOLU

2 344 890

2 524 000

2 593 000

CELKOVÉ PRÍJMY, ČASŤ C

2 460 000

2 524 000

2 593 000

CELKOVÉ VÝDAVKY, ČASŤ C

2 344 890

2 524 000

2 593 000

ZOSTATOK, ČASŤ C

115 110

—

—

Poznámka: V dôsledku zaokrúhlenia súm za rok 2007 sa celkový súčet môže odlišovať od súčtu jednotlivých súm.

---

(1)  Prijatý Radou 5. júna 2008.

---

PRÍLOHA A

Plán stavu zamestnancov na rok 2009

Hlava 2

| Trieda | Rozpočet na rok 2008 | Preradenia 2008 | Nové miesta | Rozpočet na rok 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | — | 1 |
| 2 | 3 | — | — | 3 |
| 3 | 3 | — | — | 3 |
| 4 | 20 | — | 1 | 21 |
| 5 | 61 | — | 1 | 62 |
| 6 | 83 | –2 | 4 | 85 |
| 7 | 108 | +2 | 1 | 111 |
| 8 | 93 | +1 | 3 | 97 |
| 9 | 45 | –1 | 1 | 45 |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (1) | 3 | — | — | 3 |
| 12 (1) | 5 | — | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — | — |
| Spolu | 425 | — | 11 | 436 |

Trieda

Rozpočet na rok 2008

Preradenia 2008

Nové miesta

Rozpočet na rok 2009

1

1

—

—

1

2

3

—

—

3

3

3

—

—

3

4

20

—

1

21

5

61

—

1

62

6

83

–2

4

85

7

108

+2

1

111

8

93

+1

3

97

9

45

–1

1

45

10

—

—

—

—

11 (1)

3

—

—

3

12 (1)

5

—

—

5

13 (1)

—

—

—

—

Spolu

425

—

11

436

Hlava 4

| Trieda | Rozpočet na rok 2008 | Preradenia 2008 | Nové miesta | Rozpočet na rok 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — | — |
| 2 | — | — | — | — |
| 3 | — | — | — | — |
| 4 | 2 | — | — | 2 |
| 5 | 2 | — | — | 2 |
| 6 | — | — | — | — |
| 7 | 2 | — | — | 2 |
| 8 | 2 | — | — | 2 |
| 9 | — | — | — | — |
| 10 | — | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — | — |
| Spolu | 8 | — | — | 8 |

Trieda

Rozpočet na rok 2008

Preradenia 2008

Nové miesta

Rozpočet na rok 2009

1

—

—

—

—

2

—

—

—

—

3

—

—

—

—

4

2

—

—

2

5

2

—

—

2

6

—

—

—

—

7

2

—

—

2

8

2

—

—

2

9

—

—

—

—

10

—

—

—

—

11 (2)

—

—

—

—

12 (2)

—

—

—

—

13 (2)

—

—

—

—

Spolu

8

—

—

8

Hlava 2 a hlava 4 spolu

| Trieda | Rozpočet na rok 2008 | Preradenia 2008 | Nové miesta | Rozpočet na rok 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spolu | 433 | — | 11 | 444 |

Trieda

Rozpočet na rok 2008

Preradenia 2008

Nové miesta

Rozpočet na rok 2009

Spolu

433

—

11

444

---

(1)  Miesta v týchto triedach budú obsadené miestnymi zamestnancami tak, ako to vyžaduje služobný poriadok.

(2)  Miesta v týchto triedach budú obsadené miestnymi zamestnancami tak, ako to vyžaduje služobný poriadok.

---

PRÍLOHA B

| | HDP 2007
  (mil. EUR) | Podiel HDP 2007 27 členských štátov
  % | Podiel HDP 2007 25 členských štátov
  % | Zostatok 2007 27 členských štátov
  EUR | 5/12 podielu Rumunska a Bulharska
  EUR | 7/12 podielu Rumunska a Bulharska na prerozdelenie 25 členským štátom
  EUR | Skutočných 7/12 podielu na prerozdelenie 25 členským štátom
  EUR | Upravený zostatok 2007 všetkých 27 členských štátov
  EUR | Príspevky 2009 pred odpočítaním 2007
  Upravený zostatok 2007
  EUR | Príspevky 2009 po odpočítaní 2007
  Upravený zostatok 2007
  EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | a | b = a/116 942 340 | c = a/115 663 051 | d = 6 672 066 × b | e = d × 5/12 | f = d – e | g = 42 577 × c | h = d – f + g | i | j = i – h |
| Rakúsko | 2 624 363 | 2,24 | 2,27 | 149 731 | | | 966 | 150 697 | 1 399 408 | 1 248 711 |
| Belgicko | 3 254 093 | 2,78 | 2,81 | 185 660 | | | 1 198 | 186 858 | 1 735 203 | 1 548 345 |
| Bulharsko (1) | 250 734 | 0,21 | | 14 305 | 5 961 | 8 345 | | 5 961 | 133 701 | 127 740 |
| Cyprus | 147 960 | 0,13 | 0,13 | 8 442 | | | 54 | 8 496 | 78 898 | 70 402 |
| Česká republika | 1 101 606 | 0,94 | 0,95 | 62 851 | | | 406 | 63 257 | 587 417 | 524 160 |
| Dánsko | 2 259 663 | 1,93 | 1,95 | 128 924 | | | 832 | 129 755 | 1 204 936 | 1 075 181 |
| Estónsko | 124 726 | 0,11 | 0,11 | 7 116 | | | 46 | 7 162 | 66 509 | 59 346 |
| Fínsko | 1 688 352 | 1,44 | 1,46 | 96 328 | | | 622 | 96 949 | 900 292 | 803 343 |
| Francúzsko | 18 438 795 | 15,77 | 15,94 | 1 052 013 | | | 6 788 | 1 058 800 | 9 832 250 | 8 773 450 |
| Nemecko | 23 148 221 | 19,79 | 20,01 | 1 320 706 | | | 8 521 | 1 329 227 | 12 343 491 | 11 014 264 |
| Grécko | 2 032 580 | 1,74 | 1,76 | 115 967 | | | 748 | 116 716 | 1 083 847 | 967 131 |
| Maďarsko | 878 113 | 0,75 | 0,76 | 50 100 | | | 323 | 50 423 | 468 242 | 417 819 |
| Írsko | 1 563 390 | 1,34 | 1,35 | 89 198 | | | 576 | 89 774 | 833 658 | 743 884 |
| Taliansko | 14 678 365 | 12,55 | 12,69 | 837 464 | | | 5 403 | 842 867 | 7 827 050 | 6 984 182 |
| Lotyšsko | 166 638 | 0,14 | 0,14 | 9 507 | | | 61 | 9 569 | 88 858 | 79 289 |
| Litva | 244 476 | 0,21 | 0,21 | 13 948 | | | 90 | 14 038 | 130 364 | 116 325 |
| Luxembursko | 260 122 | 0,22 | 0,22 | 14 841 | | | 96 | 14 937 | 138 707 | 123 770 |
| Malta | 48 143 | 0,04 | 0,04 | 2 747 | | | 18 | 2 764 | 25 672 | 22 907 |
| Holandsko | 5 346 690 | 4,57 | 4,62 | 305 052 | | | 1 968 | 307 020 | 2 851 054 | 2 544 034 |
| Poľsko | 2 639 229 | 2,26 | 2,28 | 150 579 | | | 972 | 151 551 | 1 407 335 | 1 255 784 |
| Portugalsko | 1 544 415 | 1,32 | 1,34 | 88 116 | | | 569 | 88 684 | 823 539 | 734 855 |
| Rumunsko (1) | 1 028 555 | 0,88 | | 58 684 | 24 451 | 34 232 | — | 24 451 | 548 464 | 524 012 |
| Slovensko | 454 120 | 0,39 | 0,39 | 25 910 | | | 167 | 26 077 | 242 154 | 216 077 |
| Slovinsko | 304 908 | 0,26 | 0,26 | 17 396 | | | 112 | 17 509 | 162 588 | 145 080 |
| Španielsko | 10 078 570 | 8,62 | 8,71 | 575 026 | | | 3 710 | 578 736 | 5 374 268 | 4 795 532 |
| Švédsko | 3 120 578 | 2,67 | 2,70 | 178 042 | | | 1 149 | 179 191 | 1 664 008 | 1 484 817 |
| Spojené kráľovstvo | 19 514 935 | 16,69 | 16,87 | 1 113 411 | | | 7 184 | 1 120 595 | 10 406 088 | 9 285 493 |
| Celkový súčet | 116 942 340 | 100,00 | 100,00 | 6 672 066 | 30 412 | 42 577 | 42 577 | 6 672 066 | 62 358 000 | 55 685 934 |
| | Zostatok 2007 | 6 672 066 |
| Iné príjmy 2009 | 3 050 000 |
| Celkové príjmy | 65 408 000 |
| Poznámky: Zdroj údajov o HDP je tabuľka 3, ktorá sa používa na stanovenie celkového rozpočtu EÚ na rok 2007, ako sa uvádza v Úradnom vestníku Európskej únie z 3. augusta 2007 (L 203, s. 46). Akákoľvek odchýlka medzi údajmi HDP použitými pri uvedenom výpočte a skutočnými údajmi HDP na rok 2007 sa opraví v rámci predkladaní rozpočtu na rok 2011. V prípade, že Dohovor o Europole bude nahradený rozhodnutím Rady, údaje HDP budú pri vyplácaní zostatku z roku 2008 a 2009 členských štátom v roku 2010 aktualizované a podľa potreby opravené. |

HDP 2007

(mil. EUR)

Podiel HDP 2007 27 členských štátov

%

Podiel HDP 2007 25 členských štátov

%

Zostatok 2007 27 členských štátov

EUR

5/12 podielu Rumunska a Bulharska

EUR

7/12 podielu Rumunska a Bulharska na prerozdelenie 25 členským štátom

EUR

Skutočných 7/12 podielu na prerozdelenie 25 členským štátom

EUR

Upravený zostatok 2007 všetkých 27 členských štátov

EUR

Príspevky 2009 pred odpočítaním 2007

Upravený zostatok 2007

EUR

Príspevky 2009 po odpočítaní 2007

Upravený zostatok 2007

EUR

a

b = a/116 942 340

c = a/115 663 051

d = 6 672 066 × b

e = d × 5/12

f = d – e

g = 42 577 × c

h = d – f + g

i

j = i – h

Rakúsko

2 624 363

2,24

2,27

149 731

966

150 697

1 399 408

1 248 711

Belgicko

3 254 093

2,78

2,81

185 660

1 198

186 858

1 735 203

1 548 345

Bulharsko (1)

250 734

0,21

14 305

5 961

8 345

5 961

133 701

127 740

Cyprus

147 960

0,13

0,13

8 442

54

8 496

78 898

70 402

Česká republika

1 101 606

0,94

0,95

62 851

406

63 257

587 417

524 160

Dánsko

2 259 663

1,93

1,95

128 924

832

129 755

1 204 936

1 075 181

Estónsko

124 726

0,11

0,11

7 116

46

7 162

66 509

59 346

Fínsko

1 688 352

1,44

1,46

96 328

622

96 949

900 292

803 343

Francúzsko

18 438 795

15,77

15,94

1 052 013

6 788

1 058 800

9 832 250

8 773 450

Nemecko

23 148 221

19,79

20,01

1 320 706

8 521

1 329 227

12 343 491

11 014 264

Grécko

2 032 580

1,74

1,76

115 967

748

116 716

1 083 847

967 131

Maďarsko

878 113

0,75

0,76

50 100

323

50 423

468 242

417 819

Írsko

1 563 390

1,34

1,35

89 198

576

89 774

833 658

743 884

Taliansko

14 678 365

12,55

12,69

837 464

5 403

842 867

7 827 050

6 984 182

Lotyšsko

166 638

0,14

0,14

9 507

61

9 569

88 858

79 289

Litva

244 476

0,21

0,21

13 948

90

14 038

130 364

116 325

Luxembursko

260 122

0,22

0,22

14 841

96

14 937

138 707

123 770

Malta

48 143

0,04

0,04

2 747

18

2 764

25 672

22 907

Holandsko

5 346 690

4,57

4,62

305 052

1 968

307 020

2 851 054

2 544 034

Poľsko

2 639 229

2,26

2,28

150 579

972

151 551

1 407 335

1 255 784

Portugalsko

1 544 415

1,32

1,34

88 116

569

88 684

823 539

734 855

Rumunsko (1)

1 028 555

0,88

58 684

24 451

34 232

—

24 451

548 464

524 012

Slovensko

454 120

0,39

0,39

25 910

167

26 077

242 154

216 077

Slovinsko

304 908

0,26

0,26

17 396

112

17 509

162 588

145 080

Španielsko

10 078 570

8,62

8,71

575 026

3 710

578 736

5 374 268

4 795 532

Švédsko

3 120 578

2,67

2,70

178 042

1 149

179 191

1 664 008

1 484 817

Spojené kráľovstvo

19 514 935

16,69

16,87

1 113 411

7 184

1 120 595

10 406 088

9 285 493

Celkový súčet

116 942 340

100,00

100,00

6 672 066

30 412

42 577

42 577

6 672 066

62 358 000

55 685 934

Zostatok 2007

6 672 066

Iné príjmy 2009

3 050 000

Celkové príjmy

65 408 000

Poznámky: Zdroj údajov o HDP je tabuľka 3, ktorá sa používa na stanovenie celkového rozpočtu EÚ na rok 2007, ako sa uvádza v Úradnom vestníku Európskej únie z 3. augusta 2007 (L 203, s. 46). Akákoľvek odchýlka medzi údajmi HDP použitými pri uvedenom výpočte a skutočnými údajmi HDP na rok 2007 sa opraví v rámci predkladaní rozpočtu na rok 2011. V prípade, že Dohovor o Europole bude nahradený rozhodnutím Rady, údaje HDP budú pri vyplácaní zostatku z roku 2008 a 2009 členských štátom v roku 2010 aktualizované a podľa potreby opravené.

---

(1)  Treba poznamenať, že vzhľadom na to, že Rumunsko a Bulharsko iba čiastočne prispeli do rozpočtu na rok 2007 a súvisiaceho zostatku za rok 2007, je možné si nárokovať iba 5/12 práv na odpočítanie príspevkov v roku 2009. Rozdiel 7/12 vo výške 8 345 EUR pre Bulharsko a 34 232 EUR pre Rumunsko sa musí prerozdeliť medzi ostatné členské štáty v závislosti od údaja o ich váženom HDP.

---

PRÍLOHA C

Údaje o sumách, ktorých vyžiadanie podlieha jednomyseľnému schváleniu správnou radou

| Na hlavu rozpočtu |
| --- |
| Hlava | Opis | Suma
  (EUR) |
| 2 | Zamestnanci | 5 025 000 |
| 3 | Iné výdavky | 800 000 |
| 4 | Agentúry, úrady a orgány | 660 000 |
| 6 | IKT (vrátane TECS) | 1 215 000 |
| | Spolu | 7 700 000 |

Na hlavu rozpočtu

Hlava

Opis

Suma

(EUR)

2

Zamestnanci

5 025 000

3

Iné výdavky

800 000

4

Agentúry, úrady a orgány

660 000

6

IKT (vrátane TECS)

1 215 000

Spolu

7 700 000

---

PRÍLOHA D

Údaje o pôvodnom a druhom vyžiadaní príspevkov Rozpočet na rok 2009

| | Príspevky 2009 po odpočítaní 2007
  Upravený zostatok 2007
  (EUR) | Možné vyžiadanie príspevkov pre nepresnosť podliehajúce jednomyseľnému rozhodnutiu správnej rady
  (EUR) | Možné dodatočné vyžiadanie príspevkov týkajúce sa 10 % hlavy 2, 3 a 4 rozpočtu (okrem návrhu rozhodnutia Rady a programov nového sídla) podliehajúce jednomyseľnému rozhodnutiu správnej rady
  (EUR) | Pôvodne vyžiadaná suma na rok 2009
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | a = stĺpec j prílohy B | b = 2 540 000 × stĺpec b prílohy B | c = 5 160 000 × stĺpec b prílohy B | d = a – b – c |
| Rakúsko | 1 248 711 | 57 001 | 115 798 | 1 075 911 |
| Belgicko | 1 548 345 | 70 679 | 143 585 | 1 334 081 |
| Bulharsko (1) | 127 740 | 5 446 | 11 063 | 111 231 |
| Cyprus | 70 402 | 3 214 | 6 529 | 60 659 |
| Česká republika | 524 160 | 23 927 | 48 608 | 451 626 |
| Dánsko | 1 075 181 | 49 080 | 99 706 | 926 395 |
| Estónsko | 59 346 | 2 709 | 5 503 | 51 134 |
| Fínsko | 803 343 | 36 671 | 74 497 | 692 174 |
| Francúzsko | 8 773 450 | 400 493 | 813 599 | 7 559 358 |
| Nemecko | 11 014 264 | 502 782 | 1 021 399 | 9 490 083 |
| Grécko | 967 131 | 44 148 | 89 686 | 833 297 |
| Maďarsko | 417 819 | 19 073 | 38 746 | 360 000 |
| Írsko | 743 884 | 33 957 | 68 984 | 640 943 |
| Taliansko | 6 984 182 | 318 816 | 647 673 | 6 017 694 |
| Lotyšsko | 79 289 | 3 619 | 7 353 | 68 317 |
| Litva | 116 325 | 5 310 | 10 787 | 100 228 |
| Luxembursko | 123 770 | 5 650 | 11 478 | 106 642 |
| Malta | 22 907 | 1 046 | 2 124 | 19 737 |
| Holandsko | 2 544 034 | 116 131 | 235 919 | 2 191 984 |
| Poľsko | 1 255 784 | 57 324 | 116 454 | 1 082 006 |
| Portugalsko | 734 855 | 33 545 | 68 146 | 633 164 |
| Rumunsko (1) | 524 012 | 22 340 | 45 384 | 456 288 |
| Slovensko | 216 077 | 9 864 | 20 038 | 186 176 |
| Slovensko | 145 080 | 6 623 | 13 454 | 125 003 |
| Španielsko | 4 795 532 | 218 908 | 444 710 | 4 131 914 |
| Švédsko | 1 484 817 | 67 779 | 137 693 | 1 279 344 |
| Spojené kráľovstvo | 9 285 493 | 423 866 | 861 083 | 8 000 544 |
| Celkový súčet | 55 685 934 | 2 540 000 | 5 160 000 | 47 985 934 |

Príspevky 2009 po odpočítaní 2007

Upravený zostatok 2007

(EUR)

Možné vyžiadanie príspevkov pre nepresnosť podliehajúce jednomyseľnému rozhodnutiu správnej rady

(EUR)

Možné dodatočné vyžiadanie príspevkov týkajúce sa 10 % hlavy 2, 3 a 4 rozpočtu (okrem návrhu rozhodnutia Rady a programov nového sídla) podliehajúce jednomyseľnému rozhodnutiu správnej rady

(EUR)

Pôvodne vyžiadaná suma na rok 2009

(EUR)

a = stĺpec j prílohy B

b = 2 540 000 × stĺpec b prílohy B

c = 5 160 000 × stĺpec b prílohy B

d = a – b – c

Rakúsko

1 248 711

57 001

115 798

1 075 911

Belgicko

1 548 345

70 679

143 585

1 334 081

Bulharsko (1)

127 740

5 446

11 063

111 231

Cyprus

70 402

3 214

6 529

60 659

Česká republika

524 160

23 927

48 608

451 626

Dánsko

1 075 181

49 080

99 706

926 395

Estónsko

59 346

2 709

5 503

51 134

Fínsko

803 343

36 671

74 497

692 174

Francúzsko

8 773 450

400 493

813 599

7 559 358

Nemecko

11 014 264

502 782

1 021 399

9 490 083

Grécko

967 131

44 148

89 686

833 297

Maďarsko

417 819

19 073

38 746

360 000

Írsko

743 884

33 957

68 984

640 943

Taliansko

6 984 182

318 816

647 673

6 017 694

Lotyšsko

79 289

3 619

7 353

68 317

Litva

116 325

5 310

10 787

100 228

Luxembursko

123 770

5 650

11 478

106 642

Malta

22 907

1 046

2 124

19 737

Holandsko

2 544 034

116 131

235 919

2 191 984

Poľsko

1 255 784

57 324

116 454

1 082 006

Portugalsko

734 855

33 545

68 146

633 164

Rumunsko (1)

524 012

22 340

45 384

456 288

Slovensko

216 077

9 864

20 038

186 176

Slovensko

145 080

6 623

13 454

125 003

Španielsko

4 795 532

218 908

444 710

4 131 914

Švédsko

1 484 817

67 779

137 693

1 279 344

Spojené kráľovstvo

9 285 493

423 866

861 083

8 000 544

Celkový súčet

55 685 934

2 540 000

5 160 000

47 985 934

---

(1)  Treba poznamenať, že vzhľadom na to, že Rumunsko a Bulharsko iba čiastočne prispeli do rozpočtu na rok 2007 a súvisiaceho zostatku za rok 2007, je možné si nárokovať iba 5/12 práv na odpočítanie príspevkov v roku 2009. Rozdiel 7/12 vo výške 8 345 EUR pre Bulharsko a 34 232 EUR pre Rumunsko sa musí prerozdeliť medzi ostatné členské štáty v závislosti od údaja o ich váženom HDP.

---