# Europos Sąjungos L 252/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 252 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. rugsėjo 20d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 252

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. rugsėjo 20d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 922/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | * | 2008 m. rugsėjo 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 923/2008, kuriuo inicijuojamas tyrimas dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1174/2005, su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 684/2008, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, vengimo importuojant iš Tailando siunčiamus rankinius padėklų krautuvus ir jų pagrindines dalis, deklaruojamus kaip Tailando kilmės arba ne, ir kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti tokį importą | 3 |
| | * | 2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 924/2008, kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto norma, taikoma iki 2008–2009 prekybos metų pabaigos | 7 |
| | | 2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 925/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas | 9 |
| | | 2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 926/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 539/2007 leidžiamą naudoti tam tikrų kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriaus produktų tarifinę kvotą | 11 |
| | | 2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 927/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 leidžiamą naudoti paukštienos tarifinę kvotą | 13 |
| | | 2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 928/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1384/2007 leidžiamą naudoti paukštienos, kurios kilmės šalis yra Izraelis, tarifinę kvotą | 15 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 922/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

*

2008 m. rugsėjo 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 923/2008, kuriuo inicijuojamas tyrimas dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1174/2005, su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 684/2008, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, vengimo importuojant iš Tailando siunčiamus rankinius padėklų krautuvus ir jų pagrindines dalis, deklaruojamus kaip Tailando kilmės arba ne, ir kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti tokį importą

3

*

2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 924/2008, kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto norma, taikoma iki 2008–2009 prekybos metų pabaigos

7

2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 925/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas

9

2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 926/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 539/2007 leidžiamą naudoti tam tikrų kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriaus produktų tarifinę kvotą

11

2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 927/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 leidžiamą naudoti paukštienos tarifinę kvotą

13

2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 928/2008 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1384/2007 leidžiamą naudoti paukštienos, kurios kilmės šalis yra Izraelis, tarifinę kvotą

15

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/746/EB |
| | * | 2008 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė kruizinio laivo Le Levant statybai (C 74/99 (ex NN 65/99))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5419)

   (
  1
  ) | 17 |
| | | 2008/747/EB |
| | * | 2008 m. rugsėjo 10 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiama patikrinimo procedūra dėl Korėjos Respublikos nustatytų priemonių, turinčių poveikio kosmetikos, parfumerijos gaminių ir asmens higienos priemonių importui, platinimui ir reklamai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4837) | 35 |
| | | 2008/748/EB |
| | * | 2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimas dėl triflumizolo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registracijos panaikinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 5075)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/746/EB

*

2008 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė kruizinio laivo Le Levant statybai (C 74/99 (ex NN 65/99))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5419)

   (
  1
  )

Le Levant

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5419)

1

17

2008/747/EB

*

2008 m. rugsėjo 10 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiama patikrinimo procedūra dėl Korėjos Respublikos nustatytų priemonių, turinčių poveikio kosmetikos, parfumerijos gaminių ir asmens higienos priemonių importui, platinimui ir reklamai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4837)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4837)

35

2008/748/EB

*

2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimas dėl triflumizolo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registracijos panaikinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 5075)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 5075)

1

37

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2008 m. rugsėjo 19 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/749/BUSP dėl Europos Sąjungos karinių koordinavimo veiksmų, kuriais remiama JT Saugumo Tarybos Rezoliucija 1816 (2008) (ES NAVCO) | 39 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2008 m. rugsėjo 19 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/749/BUSP dėl Europos Sąjungos karinių koordinavimo veiksmų, kuriais remiama JT Saugumo Tarybos Rezoliucija 1816 (2008) (ES NAVCO)

39

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | | 2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 913/2008, kuriuo nustatomos kiaušinių sektoriaus eksporto grąžinamosios išmokos, klaidų ištaisymas (OL L 251, 2008 9 19) | 43 |
| | | 2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 913/2008, kuriuo nustatomos kiaušinių sektoriaus eksporto grąžinamosios išmokos, klaidų ištaisymas (OL L 251, 2008 9 19) | 43 |

Klaidų ištaisymas

2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 913/2008, kuriuo nustatomos kiaušinių sektoriaus eksporto grąžinamosios išmokos, klaidų ištaisymas (OL L 251, 2008 9 19)

43

2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 913/2008, kuriuo nustatomos kiaušinių sektoriaus eksporto grąžinamosios išmokos, klaidų ištaisymas (OL L 251, 2008 9 19)

43

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 922/2008

2008 m. rugsėjo 19 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugsėjo 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 19 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 31,4 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 49,7 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| MK | 43,3 |
| TR | 72,1 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 90 70 | TR | 95,9 |
| ZZ | 95,9 |
| 0805 50 10 | AR | 64,1 |
| UY | 71,0 |
| ZA | 86,3 |
| ZZ | 73,8 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 137,9 |
| US | 196,0 |
| ZZ | 194,2 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 83,7 |
| CN | 73,9 |
| NZ | 122,7 |
| US | 91,3 |
| ZA | 78,4 |
| ZZ | 101,5 |
| 0808 20 50 | AR | 68,9 |
| CN | 66,7 |
| TR | 131,7 |
| ZA | 74,4 |
| ZZ | 85,4 |
| 0809 30 | TR | 122,4 |
| US | 160,3 |
| ZZ | 141,4 |
| 0809 40 05 | IL | 131,8 |
| TR | 78,6 |
| XS | 58,0 |
| ZZ | 89,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

31,4

TR

68,0

ZZ

49,7

0707 00 05

EG

162,5

MK

43,3

TR

72,1

ZZ

92,6

0709 90 70

TR

95,9

ZZ

95,9

0805 50 10

AR

64,1

UY

71,0

ZA

86,3

ZZ

73,8

0806 10 10

IL

248,7

TR

137,9

US

196,0

ZZ

194,2

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

83,7

CN

73,9

NZ

122,7

US

91,3

ZA

78,4

ZZ

101,5

0808 20 50

AR

68,9

CN

66,7

TR

131,7

ZA

74,4

ZZ

85,4

0809 30

TR

122,4

US

160,3

ZZ

141,4

0809 40 05

IL

131,8

TR

78,6

XS

58,0

ZZ

89,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 923/2008

2008 m. rugsėjo 12 d.

kuriuo inicijuojamas tyrimas dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1174/2005, su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 684/2008, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, vengimo importuojant iš Tailando siunčiamus rankinius padėklų krautuvus ir jų pagrindines dalis, deklaruojamus kaip Tailando kilmės arba ne, ir kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti tokį importą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 3 ir 5 dalis,

kadangi:

Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi, nusprendė savo iniciatyva ištirti galimą antidempingo priemonių, nustatytų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, vengimą.

A.   PRODUKTAS

Produktas, susijęs su galimu vengimu, yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniai padėklų krautuvai ir jų pagrindinės dalys, t. y. važiuoklės ir hidrauliniai mechanizmai, kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi KN kodai ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00. Rankiniai padėklų krautuvai yra apibrėžiami kaip ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena, operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai (toliau – nagrinėjamasis produktas) suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių kitų papildomų funkcijų ar naudojimo paskirčių, tokių, kaip pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai); ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai); iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai) arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai).

Tiriamasis produktas – tai iš Tailando siunčiami rankiniai padėklų krautuvai ir jų pagrindinės dalys, kaip apibrėžta pirmesnėje pastraipoje (toliau – tiriamasis produktas), kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi tie patys kaip ir nagrinėjamojo produkto KN kodai.

B.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

Šiuo metu galiojančios priemonės, kurių tariamai vengiama, yra antidempingo priemonės, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1175/2005 (2), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 684/2008 (3).

C.   PAGRINDAS

Komisija turi pakankamai prima facie įrodymų, kad antidempingo priemonių, nustatytų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, vengiama atliekant tiriamojo produkto surinkimo operacijas Tailande.

Komisijos turimi prima facie įrodymai yra šie:

| — | Nustačius priemones nagrinėjamajam produktui, stipriai pasikeitė prekybos, susijusios su eksportu iš Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando į Bendriją, pobūdis ir nėra jokios kitos pagrįstos tokio pokyčio priežasties arba pagrindo, išskyrus muito nustatymą. |
| --- | --- |

—

Nustačius priemones nagrinėjamajam produktui, stipriai pasikeitė prekybos, susijusios su eksportu iš Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando į Bendriją, pobūdis ir nėra jokios kitos pagrįstos tokio pokyčio priežasties arba pagrindo, išskyrus muito nustatymą.

| — | Manoma, kad prekybos pobūdis pasikeitė dėl rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių surinkimo operacijų Tailande. |
| --- | --- |

—

Manoma, kad prekybos pobūdis pasikeitė dėl rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių surinkimo operacijų Tailande.

| — | Be to, įrodymuose nurodomas faktas, kad galiojančių antidempingo priemonių, nustatytų nagrinėjamajam produktui, taisomasis poveikis yra mažinamas kiekio ir kainos atžvilgiu. Manoma, kad tiriamojo produkto importas dideliais kiekiais iš Tailando pakeitė nagrinėjamojo produkto importą. Be to, yra pakankamai įrodymų, kad šis importas padidėjo dėl kainų, daug mažesnių už nežalingą kainą, nustatytą tyrimo, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės, metu. |
| --- | --- |

—

Be to, įrodymuose nurodomas faktas, kad galiojančių antidempingo priemonių, nustatytų nagrinėjamajam produktui, taisomasis poveikis yra mažinamas kiekio ir kainos atžvilgiu. Manoma, kad tiriamojo produkto importas dideliais kiekiais iš Tailando pakeitė nagrinėjamojo produkto importą. Be to, yra pakankamai įrodymų, kad šis importas padidėjo dėl kainų, daug mažesnių už nežalingą kainą, nustatytą tyrimo, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės, metu.

| — | Galiausiai, Komisija turi pakankamai prima facie įrodymų, kad, palyginti su anksčiau rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims nustatyta normaliąja verte, vykdomas rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių kainų dempingas. |
| --- | --- |

—

Galiausiai, Komisija turi pakankamai prima facie įrodymų, kad, palyginti su anksčiau rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims nustatyta normaliąja verte, vykdomas rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių kainų dempingas.

Jei tyrimo metu būtų nustatyta kita nei pirmiau minėta vengimo veikla, kuriai taikomas pagrindinio reglamento 13 straipsnis, tokia veikla taip pat gali būti tiriama.

D.   PROCEDŪRA

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija priėjo prie išvados, kad esama pakankamai įrodymų, pateisinančių tyrimo inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį, ir nustatyti, kad iš Tailando siunčiamų rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių, deklaruojamų kaip Tailando kilmės arba ne, importas turi būti registruojamas pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį.

a)   Klausimynai

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus Tailando eksportuotojams ir (arba) gamintojams ir eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, Bendrijos importuotojams ir importuotojų asociacijoms, kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės, bei Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando valdžios institucijoms. Prireikus taip pat gali būti prašoma, kad informacijos pateiktų Bendrijos pramonė bei Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojai ir (arba) gamintojai.

Bet kuriuo atveju visos suinteresuotosios šalys turėtų nedelsdamos, bet ne vėliau kaip per šio reglamento 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį kreiptis į Komisiją, ir, prireikus, per šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje nustatytą laikotarpį prašyti klausimyno, jeigu šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas terminas taikomas visoms suinteresuotosioms šalims.

Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando valdžios institucijoms bus pranešta apie tyrimo inicijavimą.

b)   Informacijos rinkimas ir suinteresuotųjų šalių išklausymas

Visos suinteresuotosios šalys yra raginamos raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti kitą nei klausimyno atsakymai informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus. Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos raštu pateikia prašymą, kuriame nurodo svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti.

c)   Atleidimas nuo reikalavimo registruoti importuojamas prekes arba priemonių netaikymas

Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalimi, tiriamojo produkto importui gali būti netaikomas registracijos reikalavimas arba priemonės, jeigu importas nelaikomas vengimu.

Kadangi galimas vengimas vyksta ne Bendrijoje, nuo reikalavimo registruoti importuojamas prekes ir priemonių pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį gali būti atleisti tie tiriamojo produkto gamintojai, kurie gali įrodyti, kad jie nėra susiję su gamintojais, kuriems taikomos priemonės, ir yra nustatyta, kad jie nevykdo vengimo veiklos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Gamintojai, pageidaujantys būti atleisti, per šio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje nustatytą laikotarpį turėtų pateikti tinkamai įrodymais pagrįstą prašymą.

E.   REGISTRACIJA

Remiantis pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalimi, tiriamojo produkto importui turėtų būti taikomas registracijos reikalavimas siekiant užtikrinti, kad nuo tokio importo registracijos datos atgaline data galėtų būti taikomi reikiamo dydžio antidempingo muitai, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatytas vengimas.

F.   TERMINAI

Tinkamo administravimo tikslais reikėtų nustatyti terminą, iki kurio:

| — | suinteresuotosios šalys gali pranešti apie save Komisijai, pareikšti raštu savo nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją, į kurią reikia atsižvelgti atliekant tyrimą, |
| --- | --- |

—

suinteresuotosios šalys gali pranešti apie save Komisijai, pareikšti raštu savo nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją, į kurią reikia atsižvelgti atliekant tyrimą,

| — | Tailando gamintojai gali prašyti atleisti nuo reikalavimo registruoti importuojamas prekes arba nuo priemonių, |
| --- | --- |

—

Tailando gamintojai gali prašyti atleisti nuo reikalavimo registruoti importuojamas prekes arba nuo priemonių,

| — | suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti prašymą, kad Komisija jas išklausytų. |
| --- | --- |

—

suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti prašymą, kad Komisija jas išklausytų.

Atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugumos pagrindiniame reglamente išdėstytų procesinių teisių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar per šio reglamento 3 straipsnyje minimą laikotarpį šalys pranešė apie save.

G.   NEBENDRADARBIAVIMAS

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais. Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies, ir todėl išvados yra grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

H.   ASMENS DUOMENŲ TVARKYMAS

Pažymima, kad visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (4).

I.   BYLAS NAGRINĖJANTIS PAREIGŪNAS

Taip pat pažymima, kad suinteresuotosios šalys, manančios, jog patiria sunkumų naudodamosi teise į gynybą, gali reikalauti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos generalinio direktorato pareigūnas, nagrinėjantis bylas. Pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tarnybų tarpininkas, kuris prireikus tarpininkauja sprendžiant procedūrinius klausimus, galinčius turėti įtakos jų interesų apsaugai atliekant šį tyrimą, ypač galimybės susipažinti su byla, konfidencialumo, terminų pratęsimo bei raštu ir (arba) žodžiu pateiktų nuomonių aiškinimo klausimus. Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno Prekybos GD svetainėje (http://ec.europa.eu/trade),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 13 straipsnio 3 dalį inicijuojamas tyrimas siekiant nustatyti, ar iš Tailando siunčiami rankiniai padėklų krautuvai ir jų pagrindinės dalys, t. y. važiuoklės ir hidrauliniai mechanizmai, kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi KN kodai ex 8427900011 ir ex 8431200011, importuojami į Bendriją vengiant priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1174/2005, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 684/2008. Rankiniai padėklų krautuvai yra apibrėžiami kaip ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena, operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių kitų papildomų funkcijų ar naudojimo paskirčių, tokių, kaip pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai); ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai); iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai) arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai).

2 straipsnis

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 384/96 13 straipsnio 3 dalimi ir 14 straipsnio 5 dalimi muitinei nurodoma imtis reikiamų veiksmų, kad būtų registruojamas šio reglamento 1 straipsnyje nurodyto produkto importas.

Registracija baigiama po devynių mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Komisija reglamentu gali nurodyti muitinei neberegistruoti į Bendriją importuojamų produktų, kuriuos pagamina gamintojai, pateikę prašymą atleisti juos nuo registracijos reikalavimo ir, kaip nustatyta, nevengiantys antidempingo muitų.

3 straipsnis

1.   Prašyti Komisijos klausimyno reikėtų per 15 dienų nuo šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Norėdamos, kad tyrimo metu būtų atsižvelgta į jų pastabas, suinteresuotosios šalys privalo pranešti apie save Komisijai, raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją per 40 dienų nuo šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jeigu nenurodyta kitaip.

3.   Tailando gamintojai, pageidaujantys būti atleisti nuo reikalavimo registruoti importuojamas prekes arba nuo priemonių, turėtų pateikti tinkamai įrodymais pagrįstą prašymą per tą patį 40 dienų laikotarpį.

4.   Per tą patį 40 dienų laikotarpį suinteresuotosios šalys taip pat gali kreiptis prašydamos, kad Komisija jas išklausytų.

5.   Visa susijusi informacija, prašymai išklausyti arba atsiųsti klausimyną, taip pat visi prašymai atleisti nuo reikalavimo registruoti importuojamas prekes arba nuo priemonių privalo būti pateikiami raštu (ne elektronine forma, nebent nurodyta kitaip), būtinai nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Visa rašytinė informacija, įskaitant informaciją, kurios prašoma šiame reglamente, klausimyno atsakymus ir slaptą suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama „riboto naudojimo“ (5) grifu, ir pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalies nuostatas kartu pateikiamas nekonfidencialus variantas, paženklintas „suinteresuotosioms šalims susipažinti“.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/090 |
| B-1040 Brussels |
| Faksas (+32 2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/090

B-1040 Brussels

Faksas (+32 2) 295 65 05

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 12 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 189, 2005 7 21, p. 1.

2

(3)  OL L 192, 2008 7 19, p. 1.

3

(4)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

4

(5)  Tai reiškia, kad dokumentas skirtas tik vidaus naudojimui. Jis apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnį (OL L 145, 2001 5 31, p. 43). Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO Susitarimo dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį tai yra konfidencialus dokumentas.

5

---

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 924/2008

2008 m. rugsėjo 19 d.

kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto norma, taikoma iki 2008–2009 prekybos metų pabaigos

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1), ypač į jo 61 straipsnio pirmos pastraipos d punktą kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punktą cukrus arba izogliukozė, pagaminti viršijant šio reglamento 7 straipsnyje numatytą kvotą, gali būti eksportuojami tik laikantis nustatytos normos. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punktą cukrus arba izogliukozė, pagaminti viršijant šio reglamento 7 straipsnyje numatytą kvotą, gali būti eksportuojami tik laikantis nustatytos normos.

| (2) | Išsamios nekvotinio (virškvotinio) eksporto įgyvendinimo taisyklės, ypač tos, kurios susiję su eksporto licencijomis, yra išdėstytos Komisijos reglamente (EB) Nr. 951/2006 (2). Tačiau normos turėtų būti nustatytos kiekvieniems prekybos metams, atsižvelgiant į eksporto rinkų galimybes. |
| --- | --- |

(2)

Išsamios nekvotinio (virškvotinio) eksporto įgyvendinimo taisyklės, ypač tos, kurios susiję su eksporto licencijomis, yra išdėstytos Komisijos reglamente (EB) Nr. 951/2006 (2). Tačiau normos turėtų būti nustatytos kiekvieniems prekybos metams, atsižvelgiant į eksporto rinkų galimybes.

| (3) | Kai kuriems Bendrijos cukraus ir izogliukozės gamintojams eksportas iš Bendrijos yra svarbi ūkinės veiklos dalis ir jie turi nusistovėjusias tradicines rinkas už Bendrijos ribų. Cukraus ir izogliukozės eksportas į tas rinkas galėtų būti ekonomiškai perspektyvus net ir be eksporto grąžinamųjų išmokų. Todėl norint, kad šie Bendrijos gamintojai ir toliau galėtų aprūpinti savo tradicines rinkas, būtina nustatyti nekvotinio cukraus ir izogliukozės normą. |
| --- | --- |

(3)

Kai kuriems Bendrijos cukraus ir izogliukozės gamintojams eksportas iš Bendrijos yra svarbi ūkinės veiklos dalis ir jie turi nusistovėjusias tradicines rinkas už Bendrijos ribų. Cukraus ir izogliukozės eksportas į tas rinkas galėtų būti ekonomiškai perspektyvus net ir be eksporto grąžinamųjų išmokų. Todėl norint, kad šie Bendrijos gamintojai ir toliau galėtų aprūpinti savo tradicines rinkas, būtina nustatyti nekvotinio cukraus ir izogliukozės normą.

| (4) | 2008–2009 prekybos metams paskaičiuota, kad nustačius 650 000 tonų normą nekvotinio cukraus eksportui, išreikštą baltojo cukraus ekvivalentu, ir 50 000 tonų normą nekvotinės izogliukozės, išreikštą sausosios medžiagos ekvivalentu, tai atitiktų rinkos poreikius. |
| --- | --- |

(4)

2008–2009 prekybos metams paskaičiuota, kad nustačius 650 000 tonų normą nekvotinio cukraus eksportui, išreikštą baltojo cukraus ekvivalentu, ir 50 000 tonų normą nekvotinės izogliukozės, išreikštą sausosios medžiagos ekvivalentu, tai atitiktų rinkos poreikius.

| (5) | Bendrijos eksportui į tam tikras artimas paskirties vietas ir trečiąsias šalis, kuriose Bendrijos produktams taikoma lengvatinė importo tvarka, šiuo metu sudarytos ypač palankios konkurencinės sąlygos. Be to, norint sumažinti sukčiavimo riziką ir užkirsti kelią bet kokiems piktnaudžiavimams, susijusiems su nekvotinio cukraus arba izogliukozės grįžtamuoju importu arba pakartotiniu įvežimu į Bendriją, reikėtų tam tikras artimas paskirties vietas išbraukti iš tinkamų vietų sąrašo. |
| --- | --- |

(5)

Bendrijos eksportui į tam tikras artimas paskirties vietas ir trečiąsias šalis, kuriose Bendrijos produktams taikoma lengvatinė importo tvarka, šiuo metu sudarytos ypač palankios konkurencinės sąlygos. Be to, norint sumažinti sukčiavimo riziką ir užkirsti kelią bet kokiems piktnaudžiavimams, susijusiems su nekvotinio cukraus arba izogliukozės grįžtamuoju importu arba pakartotiniu įvežimu į Bendriją, reikėtų tam tikras artimas paskirties vietas išbraukti iš tinkamų vietų sąrašo.

| (6) | Atsižvelgiant į tai, kad izogliukozės produkto savybės apsunkina sukčiavimo galimybes ir todėl tikimasi mažiau tokių atvejų, ši išimtis neturėtų būti taikoma toms Vakarų Balkanų šalims, kurių valdžios įstaigos turi išduoti eksporto sertifikatą, kuriuo patvirtinama eksportuojamų į Bendriją cukraus arba izogliukozės produktų kilmės vieta. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į tai, kad izogliukozės produkto savybės apsunkina sukčiavimo galimybes ir todėl tikimasi mažiau tokių atvejų, ši išimtis neturėtų būti taikoma toms Vakarų Balkanų šalims, kurių valdžios įstaigos turi išduoti eksporto sertifikatą, kuriuo patvirtinama eksportuojamų į Bendriją cukraus arba izogliukozės produktų kilmės vieta.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nekvotinės izogliukozės eksporto normos nustatymas

1.   2008–2009 prekybos metais, kurie prasideda 2008 m. spalio 1 d. ir baigiasi 2009 m. rugsėjo 30 d., Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punkte minima norma yra 650 000 tonų eksportui be grąžinamosios išmokos nekvotiniam baltajam cukrui, kuris klasifikuojamas KN 1701 99 kodu.

2.   Laikantis 1 dalyje nustatytos normos, leidžiama eksportuoti į visas paskirties vietas, išskyrus:

| a) | trečiąsias šalis: Andorą, Lichtenšteiną, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), San Mariną, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Albaniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją ir Serbiją bei Kosovą pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244/99; |
| --- | --- |

a)

trečiąsias šalis: Andorą, Lichtenšteiną, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), San Mariną, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Albaniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją ir Serbiją bei Kosovą pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244/99;

| b) | valstybių narių teritorijas, nepriklausančias Bendrijos muitų teritorijai: Farerų salas, Grenlandiją, Helgolandą, Seutą, Melilją, Italijos komunas Livinją ir Kampionę ir Kipro Respublikos teritorijos dalis, kurių Kipro Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių teritorijas, nepriklausančias Bendrijos muitų teritorijai: Farerų salas, Grenlandiją, Helgolandą, Seutą, Melilją, Italijos komunas Livinją ir Kampionę ir Kipro Respublikos teritorijos dalis, kurių Kipro Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja;

| c) | Europos teritorijas, už kurių išorės santykius atsako kuri nors valstybė narė ir kurios nepriklauso Bendrijos muitų teritorijai: Gibraltarą. |
| --- | --- |

c)

Europos teritorijas, už kurių išorės santykius atsako kuri nors valstybė narė ir kurios nepriklauso Bendrijos muitų teritorijai: Gibraltarą.

2 straipsnis

Nekvotinės izogliukozės eksporto normos nustatymas

1.   2008–2009 prekybos metais, kurie prasideda 2008 m. spalio 1 d. ir baigiasi 2009 m. rugsėjo 30 d., Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punkte minima norma yra 50 000 tonų sausosios medžiagos eksportui be grąžinamosios išmokos nekvotinei izogliukozei, kuri klasifikuojama 1702 40 10, 1702 60 10 ir 1702 90 30 KN kodais.

2.   Laikantis 1 dalyje nustatytų normų, leidžiama eksportuoti į visas paskirties vietas, išskyrus:

| a) | trečiąsias šalis: Andorą, Lichtenšteiną, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), San Mariną, Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Albaniją ir Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją; |
| --- | --- |

a)

trečiąsias šalis: Andorą, Lichtenšteiną, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), San Mariną, Bosniją ir Hercegoviną, Juodkalniją, Albaniją ir Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją;

| b) | valstybių narių teritorijas, nepriklausančias Bendrijos muitų teritorijai: Farerų salas, Grenlandiją, Helgolandą, Seutą, Melilją, Italijos komunas Livinją ir Kampionę ir Kipro Respublikos teritorijos dalis, kurių Kipro Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių teritorijas, nepriklausančias Bendrijos muitų teritorijai: Farerų salas, Grenlandiją, Helgolandą, Seutą, Melilją, Italijos komunas Livinją ir Kampionę ir Kipro Respublikos teritorijos dalis, kurių Kipro Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja;

| c) | Europos teritorijas, už kurių išorės santykius atsako kuri nors valstybė narė ir kurios nepriklauso Bendrijos muitų teritorijai: Gibraltarą. |
| --- | --- |

c)

Europos teritorijas, už kurių išorės santykius atsako kuri nors valstybė narė ir kurios nepriklauso Bendrijos muitų teritorijai: Gibraltarą.

3.   1 dalyje nustatytus produktus bus leidžiama eksportuoti tik tuomet, jei jie atitiks Reglamento (EB) Nr. 951/2006 4 straipsnio sąlygas.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2008 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 19 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

---

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 925/2008

2008 m. rugsėjo 19 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 533/2007, leidžiantį naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje bei nustatantį jų administravimo tvarką (3), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leista naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leista naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje.

| (2) | 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas, nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju yra didesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą, |
| --- | --- |

(2)

2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas, nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju yra didesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms, pateiktoms remiantis Reglamentu (EB) Nr. 533/2007, taikomi šio reglamento priede pateikti paskirstymo koeficientai.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugsėjo 20 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 19 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

2

(3)  OL L 125, 2007 5 15, p. 9.

3

---

PRIEDAS

| Grupės Nr. | Eilės Nr. | 1.10.2008-31.12.2008 laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai
  (%) | Kiekis, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir kurį reikia pridėti prie 1.1.2009-31.3.2009 kvotos dalies kiekio
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 8,622108 | — |
| P2 | 09.4068 | 23,785825 | — |
| P3 | 09.4069 | 1,206287 | — |
| P4 | 09.4070 | 14,423721 | — |

Grupės Nr.

Eilės Nr.

1.10.2008-31.12.2008 laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai

(%)

Kiekis, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir kurį reikia pridėti prie 1.1.2009-31.3.2009 kvotos dalies kiekio

(kg)

P1

09.4067

8,622108

—

P2

09.4068

23,785825

—

P3

09.4069

1,206287

—

P4

09.4070

14,423721

—

---

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 926/2008

2008 m. rugsėjo 19 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 539/2007 leidžiamą naudoti tam tikrų kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriaus produktų tarifinę kvotą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 539/2007, leidžiantį naudoti tarifines kvotas kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriuje bei nustatantį jų administravimo tvarką (3), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 539/2007 leista naudoti kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriaus produktų importo tarifines kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 539/2007 leista naudoti kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriaus produktų importo tarifines kvotas.

| (2) | 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas, nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju yra didesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas, nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju yra didesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą.

| (3) | 2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas, nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju yra mažesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekį, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir jį pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio, |
| --- | --- |

(3)

2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas, nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju yra mažesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekį, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir jį pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms, pateiktoms remiantis Reglamentu (EB) Nr. 539/2007, taikomi šio reglamento priede pateikti paskirstymo koeficientai.

2.   Kvotos kiekis, dėl kurio pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2007 importo licencijų paraiškų nebuvo pateikta, ir kurį reikia pridėti prie 2009 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos laikotarpio dalies kiekio, yra nustatyti priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugsėjo 20 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 19 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

2

(3)  OL L 128, 2007 5 16, p. 19.

3

---

PRIEDAS

| Grupės Nr. | Eilės Nr. | 1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai
  (%) | Prie 1.1.2009-31.3.2009 kvotos dalies kiekio pridėtinas kiekis, kurio nebuvo paprašyta
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | 09.4015 | (1) | 67 500 000 |
| E2 | 09.4401 | 46,235244 | — |
| E3 | 09.4402 | (2) | 4 924 232 |

Grupės Nr.

Eilės Nr.

1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai

(%)

Prie 1.1.2009-31.3.2009 kvotos dalies kiekio pridėtinas kiekis, kurio nebuvo paprašyta

(kg)

E1

09.4015

(1)

67 500 000

E2

09.4401

46,235244

—

E3

09.4402

(2)

4 924 232

---

(1)  Netaikoma: licencijos paraiškų Komisijai nepateikta.

(2)  Netaikoma: prašomas kiekis mažesnis už skirtą kiekį.

---

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/13

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 927/2008

2008 m. rugsėjo 19 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 leidžiamą naudoti paukštienos tarifinę kvotą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1385/2007, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 774/94 taikymo taisykles, susijusias su leidimu naudoti tam tikras Bendrijos tarifines kvotas paukštienos sektoriuje ir susijusias su tokių kvotų administravimu (3), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėnesio dienas, nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju yra didesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms, pateiktoms remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007, taikomi šio reglamento priede pateikti paskirstymo koeficientai.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugsėjo 20 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 19 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

2

(3)  OL L 309, 2007 11 27, p. 47.

3

---

PRIEDAS

| Grupės Nr. | Eilės Nr. | 1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,781217 |
| 2 | 09.4411 | (1) |
| 3 | 09.4412 | 0,864805 |
| 4 | 09.4420 | 1,494472 |
| 5 | 09.4421 | 6,509981 |
| 6 | 09.4422 | 1,331328 |

Grupės Nr.

Eilės Nr.

1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai

(%)

1

09.4410

0,781217

2

09.4411

(1)

3

09.4412

0,864805

4

09.4420

1,494472

5

09.4421

6,509981

6

09.4422

1,331328

---

(1)  Netaikoma: licencijos paraiškų Komisijai nepateikta.

---

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 928/2008

2008 m. rugsėjo 19 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1384/2007 leidžiamą naudoti paukštienos, kurios kilmės šalis yra Izraelis, tarifinę kvotą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1384/2007, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2398/96 taikymo taisykles, susijusias su leidimu naudoti tam tikras paukštienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Izraelis, Bendrijos tarifines kvotas ir susijusias su tokių kvotų administravimu (3), ypač į jo 5 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per pirmąsias septynias 2008 m. rugsėjo mėn. dienas, nurodytas kiekis licencijų kvotos, kurios eilės numeris yra 09.4092, atveju yra didesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2008 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms, pateiktoms remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1384/2007, taikomi šio reglamento priede pateikti paskirstymo koeficientai.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugsėjo 20 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 19 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

2

(3)  OL L 309, 2007 11 27, p. 40.

3

---

PRIEDAS

| Grupės Nr. | Eilės Nr. | 1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai
  (%) |
| --- | --- | --- |
| IL1 | 09.4092 | 10,916897 |
| IL2 | 09.4091 | (1) |

Grupės Nr.

Eilės Nr.

1.10.2008-31.12.2008 kvotos dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai

(%)

IL1

09.4092

10,916897

IL2

09.4091

(1)

---

(1)  Netaikoma: licencijos paraiškų Komisijai nepateikta.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/17

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. gegužės 20 d.

dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė kruizinio laivo Le Levant statybai (C 74/99 (ex NN 65/99))

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 5419)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/746/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į 1990 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 90/684/EEB dėl pagalbos laivų statybai (1), ypač į jos 4 straipsnio 7 dalį,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija, sužinojusi apie šiame sprendime nagrinėjamą pagalbą, iš pradžių Prancūzijos valdžios institucijų paprašė informacijos 1998 m. gruodžio 2 d. ir 1999 m. birželio 4 d. raštais. Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas pateikė 1999 m. gegužės 12 d. (A/33645) ir 1999 m. rugpjūčio 19 d. (A/36449) raštais. |
| --- | --- |

(1)

Komisija, sužinojusi apie šiame sprendime nagrinėjamą pagalbą, iš pradžių Prancūzijos valdžios institucijų paprašė informacijos 1998 m. gruodžio 2 d. ir 1999 m. birželio 4 d. raštais. Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas pateikė 1999 m. gegužės 12 d. (A/33645) ir 1999 m. rugpjūčio 19 d. (A/36449) raštais.

| (2) | Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimu (3) pradėjo Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl tam tikros pagalbos, suteiktos kruizinio laivo Le Levant statybai. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimu (3) pradėjo Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl tam tikros pagalbos, suteiktos kruizinio laivo Le Levant statybai.

| (3) | Priėmus šį sprendimą, Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas pateikė 2000 m. sausio 12 d. (A/30357), 2000 m. birželio 14 d. (A/34964), 2001 m. balandžio 30 d. (A/33440) ir 2001 m. birželio 11 d. (A/34609) raštais. Be to, Komisija gavo suinteresuotosios šalies, Compagnie des Iles du Levant (toliau – CIL), pastabas, kurios buvo perduotos Prancūzijos valdžios institucijoms ir į kurias minėtos institucijos atsakė. |
| --- | --- |

(3)

Priėmus šį sprendimą, Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas pateikė 2000 m. sausio 12 d. (A/30357), 2000 m. birželio 14 d. (A/34964), 2001 m. balandžio 30 d. (A/33440) ir 2001 m. birželio 11 d. (A/34609) raštais. Be to, Komisija gavo suinteresuotosios šalies, Compagnie des Iles du Levant (toliau – CIL), pastabas, kurios buvo perduotos Prancūzijos valdžios institucijoms ir į kurias minėtos institucijos atsakė.

| (4) | 2001 m. liepos 25 d. Komisijos sprendime 2001/882/EB dėl valstybės pagalbos, Prancūzijos suteiktos remiant kruizinio laivo Le Levant, pastatyto Alstom Leroux Naval ir skirto eksploatuoti Sen Pjere ir Mikelone, plėtrą (4), tyrimo procedūra buvo baigta ir nuspręsta, kad valstybės pagalba nesuderinama su bendrąja rinka, todėl iš Prancūzijos reikalaujama „imtis visų reikalingų priemonių siekiant nutraukti ir susigrąžinti (pagalbą) iš investuotojų, kurie yra tiesioginiai pagalbos gavėjai ir dabartiniai laivo savininkai“. |
| --- | --- |

(4)

2001 m. liepos 25 d. Komisijos sprendime 2001/882/EB dėl valstybės pagalbos, Prancūzijos suteiktos remiant kruizinio laivo Le Levant, pastatyto Alstom Leroux Naval ir skirto eksploatuoti Sen Pjere ir Mikelone, plėtrą (4), tyrimo procedūra buvo baigta ir nuspręsta, kad valstybės pagalba nesuderinama su bendrąja rinka, todėl iš Prancūzijos reikalaujama „imtis visų reikalingų priemonių siekiant nutraukti ir susigrąžinti (pagalbą) iš investuotojų, kurie yra tiesioginiai pagalbos gavėjai ir dabartiniai laivo savininkai“.

| (5) | Sprendimas 2001/882/EB buvo panaikintas 2006 m. vasario 22 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimu (5). Teismas nustatė, kad Komisijos sprendime trūko motyvų, dėl to jis negalėjo patikrinti, ar vykdomi Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatose valstybės pagalbai keliami reikalavimai. |
| --- | --- |

(5)

Sprendimas 2001/882/EB buvo panaikintas 2006 m. vasario 22 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimu (5). Teismas nustatė, kad Komisijos sprendime trūko motyvų, dėl to jis negalėjo patikrinti, ar vykdomi Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatose valstybės pagalbai keliami reikalavimai.

| (6) | Po Teismo sprendimo 1999 m. gruodžio 2 d. sprendime inicijuota tyrimo procedūra liko neužbaigta. |
| --- | --- |

(6)

Po Teismo sprendimo 1999 m. gruodžio 2 d. sprendime inicijuota tyrimo procedūra liko neužbaigta.

| (7) | Atsižvelgdama į Teismo sprendime pateiktus motyvus ir į naują jai praneštą informaciją, Komisija nusprendė, kad reikėtų dar kartą Prancūzijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių paprašyti pateikti savo pastabas pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalies nuostatas. Todėl 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo papildytas 2006 m. gruodžio 6 d. sprendimu (6). |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgdama į Teismo sprendime pateiktus motyvus ir į naują jai praneštą informaciją, Komisija nusprendė, kad reikėtų dar kartą Prancūzijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių paprašyti pateikti savo pastabas pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalies nuostatas. Todėl 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo papildytas 2006 m. gruodžio 6 d. sprendimu (6).

| (8) | Po šio sprendimo Prancūzijos valdžios institucijos, pirmiausia paprašiusios pratęsti atsakymui skirtą terminą ir gavusios sutikimą, savo komentarus pateikė 2007 m. kovo 16 d. (A/32335) ir 2007 m. gruodžio 12 d. (A/40301) raštais. Be to, 2007 m. kovo 21 d. įregistruotu raštu (A/32446) savo pastabas pateikė suinteresuotosios šalys, tai yra CIL, o 2007 m. kovo 1 d. (A/31951) ir 2007 m. kovo 7 d. (A/32026) raštais – investuotojai, Banko (7) remiami buvę laivo bendrasavininkių bendrovių akcininkai. |
| --- | --- |

(8)

Po šio sprendimo Prancūzijos valdžios institucijos, pirmiausia paprašiusios pratęsti atsakymui skirtą terminą ir gavusios sutikimą, savo komentarus pateikė 2007 m. kovo 16 d. (A/32335) ir 2007 m. gruodžio 12 d. (A/40301) raštais. Be to, 2007 m. kovo 21 d. įregistruotu raštu (A/32446) savo pastabas pateikė suinteresuotosios šalys, tai yra CIL, o 2007 m. kovo 1 d. (A/31951) ir 2007 m. kovo 7 d. (A/32026) raštais – investuotojai, Banko (7) remiami buvę laivo bendrasavininkių bendrovių akcininkai.

II.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

1.   Pons įstatymas (la loi Pons)

| (9) | Iš dalies pakeistame 1986 m. liepos 11 d. įstatyme dėl pataisytojo finansų įstatymo 1986 metams buvo nustatytos mokestinės lengvatos, taikomos tam tikroms investicijoms Prancūzijos užjūrio teritorijose ir departamentuose (Pons įstatymas). |
| --- | --- |

(9)

Iš dalies pakeistame 1986 m. liepos 11 d. įstatyme dėl pataisytojo finansų įstatymo 1986 metams buvo nustatytos mokestinės lengvatos, taikomos tam tikroms investicijoms Prancūzijos užjūrio teritorijose ir departamentuose (Pons įstatymas).

| (10) | Prancūzija apie šias priemones pranešė Komisijai, kad ši galėtų išnagrinėti jų atitikimą valstybės pagalbai taikomoms Bendrijos nuostatoms. 1993 m. sausio 27 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai, kad, išnagrinėjusi priemones, ji nusprendė nepareikšti prieštaravimų pagal Sutarties 92 ir 93 straipsnius (po pakeitimo – 87 ir 88 straipsnius). Tačiau Komisija patikslino, kad skiriant aptariamą pagalbą turi būti taikomi Bendrijos teisės aktai ir apribojimai, susiję su tam tikra veiklos sritimi. |
| --- | --- |

(10)

Prancūzija apie šias priemones pranešė Komisijai, kad ši galėtų išnagrinėti jų atitikimą valstybės pagalbai taikomoms Bendrijos nuostatoms. 1993 m. sausio 27 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai, kad, išnagrinėjusi priemones, ji nusprendė nepareikšti prieštaravimų pagal Sutarties 92 ir 93 straipsnius (po pakeitimo – 87 ir 88 straipsnius). Tačiau Komisija patikslino, kad skiriant aptariamą pagalbą turi būti taikomi Bendrijos teisės aktai ir apribojimai, susiję su tam tikra veiklos sritimi.

| (11) | Šiame sprendime nuorodos į Pons įstatymą laikomos nuorodomis į Bendrojo mokesčių kodekso (toliau – BMK) 238 a HA straipsnio I ir III dalių c punkto nuostatas, galiojusias1996 m. lapkričio 23 d. ir kurias galima apibendrinti taip. |
| --- | --- |

(11)

Šiame sprendime nuorodos į Pons įstatymą laikomos nuorodomis į Bendrojo mokesčių kodekso (toliau – BMK) 238 a HA straipsnio I ir III dalių c punkto nuostatas, galiojusias1996 m. lapkričio 23 d. ir kurias galima apibendrinti taip.

| (12) | Pagal BMK 238 a HA straipsnio I dalį įmonės iš apmokestinamų pajamų gali atskaičiuoti sumą, lygią visai investicijų į gamybą sumai, investuotai tam tikruose Prancūzijos užjūrio departamentuose ir teritorijose, tarp jų Sen Pjere ir Mikelone (8). Šiame straipsnyje daroma išimtis iš BMK bendrojo režimo, pagal kurį tokių sumų neleidžiama atskaičiuoti siekiant nustatyti apmokestinamas įmonės pajamas. |
| --- | --- |

(12)

Pagal BMK 238 a HA straipsnio I dalį įmonės iš apmokestinamų pajamų gali atskaičiuoti sumą, lygią visai investicijų į gamybą sumai, investuotai tam tikruose Prancūzijos užjūrio departamentuose ir teritorijose, tarp jų Sen Pjere ir Mikelone (8). Šiame straipsnyje daroma išimtis iš BMK bendrojo režimo, pagal kurį tokių sumų neleidžiama atskaičiuoti siekiant nustatyti apmokestinamas įmonės pajamas.

| (13) | BMK 238 a HA straipsnio III dalies b punkte patikslinama, kad investicijos tam tikruose sektoriuose, tarp jų ir pramoginių kruizų, suteikia teisę į minėto straipsnio I dalyje nustatytą atskaičiavimą tik su sąlyga, jei yra gautas išankstinis biudžeto ministro leidimas. Toks leidimas „gali būti suteiktas prieš tai gavus užjūrio departamentų ir teritorijų ministro nuomonę, jei investicija turi ekonominės svarbos departamentui, į kurį investuojama, jei ji įsilieja į teritorijos planavimo ir aplinkosaugos politiką ir jei ji užtikrina investuotojų ir trečiųjų asmenų apsaugą“. |
| --- | --- |

(13)

BMK 238 a HA straipsnio III dalies b punkte patikslinama, kad investicijos tam tikruose sektoriuose, tarp jų ir pramoginių kruizų, suteikia teisę į minėto straipsnio I dalyje nustatytą atskaičiavimą tik su sąlyga, jei yra gautas išankstinis biudžeto ministro leidimas. Toks leidimas „gali būti suteiktas prieš tai gavus užjūrio departamentų ir teritorijų ministro nuomonę, jei investicija turi ekonominės svarbos departamentui, į kurį investuojama, jei ji įsilieja į teritorijos planavimo ir aplinkosaugos politiką ir jei ji užtikrina investuotojų ir trečiųjų asmenų apsaugą“.

| (14) | BMK nustatyta, kad fiziniai asmenys moka pajamų mokestį. Šis mokestis taikomas mokesčių mokėtojo bendrai grynųjų pajamų sumai, kurią sudaro visos grynosios pajamos iš tam tikrų kategorijų pajamų. Paprastai grynąsias pajamas iš įvairių kategorijų sudaro pajamos iš nuosavybės, kapitalo, atlyginimo ir pan., kurias gauna mokesčių mokėtojas, ir pelnas iš pelningų operacijų, kurias jis atlieka, suprantama, atskaičiavus tam tikroje pajamų kategorijoje per metus nustatytus nuostolius. |
| --- | --- |

(14)

BMK nustatyta, kad fiziniai asmenys moka pajamų mokestį. Šis mokestis taikomas mokesčių mokėtojo bendrai grynųjų pajamų sumai, kurią sudaro visos grynosios pajamos iš tam tikrų kategorijų pajamų. Paprastai grynąsias pajamas iš įvairių kategorijų sudaro pajamos iš nuosavybės, kapitalo, atlyginimo ir pan., kurias gauna mokesčių mokėtojas, ir pelnas iš pelningų operacijų, kurias jis atlieka, suprantama, atskaičiavus tam tikroje pajamų kategorijoje per metus nustatytus nuostolius.

| (15) | Tačiau kalbant apie „pelno iš pramoninės ir komercinės veiklos“ kategoriją, BMK 156 straipsnio 1 a punkte nustatyta, kad atskaityti negalima esant „nuostoliams, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusiems su veikla, apimančia pramoninį ar komercinį pelną, kai įgyvendinant šią veiklą nėra asmeninio, nuolatinio ir tiesioginio bent vieno apmokestinamo subjekto nario dalyvavimo. Taip pat yra tuo atveju, kai veiklos valdymas teisiškai arba faktiškai patikėtas asmeniui, kuris nėra pagal įgaliojimus, darbo sutartį ar kitokį susitarimą veikiantis apmokestinamo subjekto narys“. |
| --- | --- |

(15)

Tačiau kalbant apie „pelno iš pramoninės ir komercinės veiklos“ kategoriją, BMK 156 straipsnio 1 a punkte nustatyta, kad atskaityti negalima esant „nuostoliams, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusiems su veikla, apimančia pramoninį ar komercinį pelną, kai įgyvendinant šią veiklą nėra asmeninio, nuolatinio ir tiesioginio bent vieno apmokestinamo subjekto nario dalyvavimo. Taip pat yra tuo atveju, kai veiklos valdymas teisiškai arba faktiškai patikėtas asmeniui, kuris nėra pagal įgaliojimus, darbo sutartį ar kitokį susitarimą veikiantis apmokestinamo subjekto narys“.

| (16) | Nukrypstant nuo šio principo, BMK 238 a HA straipsnio III dalies c punkte nustatyta, kad 156 straipsnio 1 a punkto nuostatos netaikomos nuostoliams, susijusiems su minėto 238 a HA straipsnio I dalyje numatytu investicijų atskaičiavimu ir jų naudojimu, kai šios investicijos įgyvendintos nuo 1996 m. sausio 1 d. ir joms yra suteiktas išankstinis už biudžetą atsakingo ministro leidimas pagal 238 a HA straipsnio III dalies punkto sąlygas. |
| --- | --- |

(16)

Nukrypstant nuo šio principo, BMK 238 a HA straipsnio III dalies c punkte nustatyta, kad 156 straipsnio 1 a punkto nuostatos netaikomos nuostoliams, susijusiems su minėto 238 a HA straipsnio I dalyje numatytu investicijų atskaičiavimu ir jų naudojimu, kai šios investicijos įgyvendintos nuo 1996 m. sausio 1 d. ir joms yra suteiktas išankstinis už biudžetą atsakingo ministro leidimas pagal 238 a HA straipsnio III dalies punkto sąlygas.

2.   Le Levant finansavimo operacija

| (17) | 1996 m. Bankas ir Compagnie des Iles du Ponant (toliau – CIP) susitarė dėl nedidelio pajėgumo (maždaug 95 keleiviai ir 55 ekipažo nariai) prabangaus kruizinio laivo Le Levant statybos ir eksploatavimo finansavimo sistemos. Šis susitarimas buvo patvirtintas 1996 m. gruodžio 9 d. Banko, CIP ir CIL, specialiai projekto tikslais įsteigto CIP filialo (9), pasirašytu protokolu. |
| --- | --- |

(17)

1996 m. Bankas ir Compagnie des Iles du Ponant (toliau – CIP) susitarė dėl nedidelio pajėgumo (maždaug 95 keleiviai ir 55 ekipažo nariai) prabangaus kruizinio laivo Le Levant statybos ir eksploatavimo finansavimo sistemos. Šis susitarimas buvo patvirtintas 1996 m. gruodžio 9 d. Banko, CIP ir CIL, specialiai projekto tikslais įsteigto CIP filialo (9), pasirašytu protokolu.

| (18) | Atskiri finansavimo sistemos aspektai gali būti apibendrinti taip. |
| --- | --- |

(18)

Atskiri finansavimo sistemos aspektai gali būti apibendrinti taip.

| (19) | Bankas ir CIL įsteigė bendros laivo nuosavybės bendrovę (pagal 1967 m. sausio 3 d. įstatymą Nr. 67–5 dėl laivų ir kitų jūros laivų statuso, iš dalies pakeistas) „Bendros Le Levant laivo nuosavybės bendrovė“, kurios buveinė yra Nante. Pagal įstatus bendros nuosavybės bendrovės tikslas – „finansuoti, įsigyti, įrengti ir eksploatuoti prabangų kruizinį laivą Le Levant“. Bendra nuosavybė padalyta į 740 akcijų, arba bendros laivo nuosavybės dalių, iš kurių dvi įsigijo CIL, o likusias 738 – Bankas. |
| --- | --- |

(19)

Bankas ir CIL įsteigė bendros laivo nuosavybės bendrovę (pagal 1967 m. sausio 3 d. įstatymą Nr. 67–5 dėl laivų ir kitų jūros laivų statuso, iš dalies pakeistas) „Bendros Le Levant laivo nuosavybės bendrovė“, kurios buveinė yra Nante. Pagal įstatus bendros nuosavybės bendrovės tikslas – „finansuoti, įsigyti, įrengti ir eksploatuoti prabangų kruizinį laivą Le Levant“. Bendra nuosavybė padalyta į 740 akcijų, arba bendros laivo nuosavybės dalių, iš kurių dvi įsigijo CIL, o likusias 738 – Bankas.

| (20) | Buvo nustatyta, kad bendros nuosavybės bendrovė užsakys laivo statybą laivų statykloje Leroux & Lotz Naval Prancūzijoje už 228 550 000 Prancūzijos frankų (FRF) (arba maždaug 35 mln. EUR (10)). Laivas turėjo būti pristatytas 1998 m. |
| --- | --- |

(20)

Buvo nustatyta, kad bendros nuosavybės bendrovė užsakys laivo statybą laivų statykloje Leroux & Lotz Naval Prancūzijoje už 228 550 000 Prancūzijos frankų (FRF) (arba maždaug 35 mln. EUR (10)). Laivas turėjo būti pristatytas 1998 m.

| (21) | CIL įmonė buvo paskirta bendros nuosavybės bendrovės administratore ir šiuo pagrindu už atlyginimą turėjo užtikrinti laivo statybos priežiūrą ir jo eksploatavimą po pristatymo. |
| --- | --- |

(21)

CIL įmonė buvo paskirta bendros nuosavybės bendrovės administratore ir šiuo pagrindu už atlyginimą turėjo užtikrinti laivo statybos priežiūrą ir jo eksploatavimą po pristatymo.

| (22) | Bankas savo 738 akcijas pardavė investuotojams, apmokestinamiems pajamų mokesčiu ir norintiems pasinaudoti Pons įstatymo teikiamomis mokestinėmis lengvatomis. Šiuo tikslu kiekvienas investuotojas įsteigė vieno akcininko įmones, kurių veiklos tikslas – įsigyti bendros laivo nuosavybės dalių ir eksploatuoti bendros nuosavybės laivą (toliau – laivo bendrasavininkės bendrovės). Šios bendrovės turėjo ribotos atsakomybės vieno asmens bendrovės statusą (arba „EURL“). |
| --- | --- |

(22)

Bankas savo 738 akcijas pardavė investuotojams, apmokestinamiems pajamų mokesčiu ir norintiems pasinaudoti Pons įstatymo teikiamomis mokestinėmis lengvatomis. Šiuo tikslu kiekvienas investuotojas įsteigė vieno akcininko įmones, kurių veiklos tikslas – įsigyti bendros laivo nuosavybės dalių ir eksploatuoti bendros nuosavybės laivą (toliau – laivo bendrasavininkės bendrovės). Šios bendrovės turėjo ribotos atsakomybės vieno asmens bendrovės statusą (arba „EURL“).

| (23) | Reikia patikslinti, kad EURL, kurios vienintelis akcininkas yra fizinis asmuo, yra finansiškai skaidri. Todėl akcininkas prie savo pajamų mokesčio (pramoninio ir komercinio pelno kategorijoje) priskaičiuoja iš EURL gautą pelną. Be to, reikalui esant, bendrovės trūkumus jis gali priskirti prie kitų pajamų, su sąlyga, kad jos būtų to paties pobūdžio. Vis dėlto pagal BMK 156 straipsnio 1 a punkto nuostatas akcininkas tik tuo atveju gali padengti nuostolius, susijusius su veikla, apimančia pramoninį ir komercinį pelną, kai įgyvendinant šią veiklą asmeniškai dalyvauja vienas apmokestinamo subjekto narys. |
| --- | --- |

(23)

Reikia patikslinti, kad EURL, kurios vienintelis akcininkas yra fizinis asmuo, yra finansiškai skaidri. Todėl akcininkas prie savo pajamų mokesčio (pramoninio ir komercinio pelno kategorijoje) priskaičiuoja iš EURL gautą pelną. Be to, reikalui esant, bendrovės trūkumus jis gali priskirti prie kitų pajamų, su sąlyga, kad jos būtų to paties pobūdžio. Vis dėlto pagal BMK 156 straipsnio 1 a punkto nuostatas akcininkas tik tuo atveju gali padengti nuostolius, susijusius su veikla, apimančia pramoninį ir komercinį pelną, kai įgyvendinant šią veiklą asmeniškai dalyvauja vienas apmokestinamo subjekto narys.

| (24) | Kiekvienas investuotojas turėjo įsigyti mažiausiai dvi akcijas. Dviejų akcijų rinkinio kaina buvo 636 216 FRF (maždaug 100 000 EUR). Laivo bendrasavininkės bendrovės akcijų (dviejų akcijų rinkinio) įsigijimą finansavo tokiu būdu:






  — | 50 000 FRF (maždaug 7 700 EUR) vertės akcininko kapitalo įnašas. |
| --- | --- | --- |

(24)

Kiekvienas investuotojas turėjo įsigyti mažiausiai dvi akcijas. Dviejų akcijų rinkinio kaina buvo 636 216 FRF (maždaug 100 000 EUR). Laivo bendrasavininkės bendrovės akcijų (dviejų akcijų rinkinio) įsigijimą finansavo tokiu būdu:

—

50 000 FRF (maždaug 7 700 EUR) vertės akcininko kapitalo įnašas.

| — | Banko kreditas su 8 % fiksuotomis palūkanomis, suteiktas septyneriems metams skaičiuojant nuo 1996 m. gruodžio 31 d. Dviejų akcijų rinkinys kainavo 554 683 FRF (maždaug 85 300 EUR). |
| --- | --- |

—

Banko kreditas su 8 % fiksuotomis palūkanomis, suteiktas septyneriems metams skaičiuojant nuo 1996 m. gruodžio 31 d. Dviejų akcijų rinkinys kainavo 554 683 FRF (maždaug 85 300 EUR).

| — | CIL kiekvienai laivo bendrasavininkei bendrovei suteikto užstato dalis, užtikrinanti gerą bendros nuosavybės valdymą. Šis užstatas iš viso sudarė 40 000 000 FRF (maždaug 6 150 000 EUR) sumą, arba 108 108 FRF (maždaug 16 600 EUR) už dviejų akcijų rinkinį: jam buvo taikomos 8 % metinės palūkanos, kurios apskaičiuojamos kiekvienais metais pradedant nuo 1996 m. gruodžio 31 d. Garantija – pagrindinė suma ir sukauptos palūkanos – turėjo būti grąžinta 2003 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

—

CIL kiekvienai laivo bendrasavininkei bendrovei suteikto užstato dalis, užtikrinanti gerą bendros nuosavybės valdymą. Šis užstatas iš viso sudarė 40 000 000 FRF (maždaug 6 150 000 EUR) sumą, arba 108 108 FRF (maždaug 16 600 EUR) už dviejų akcijų rinkinį: jam buvo taikomos 8 % metinės palūkanos, kurios apskaičiuojamos kiekvienais metais pradedant nuo 1996 m. gruodžio 31 d. Garantija – pagrindinė suma ir sukauptos palūkanos – turėjo būti grąžinta 2003 m. gruodžio 31 d.

| (25) | Bankui perleidus visas turimas akcijas, bendros laivo nuosavybės bendrovę sudarė laivo bendrasavininkės ir CIL (kaip dviejų akcijų savininkė). |
| --- | --- |

(25)

Bankui perleidus visas turimas akcijas, bendros laivo nuosavybės bendrovę sudarė laivo bendrasavininkės ir CIL (kaip dviejų akcijų savininkė).

| (26) | Pagal finansavimo sistemą Le Levant turėjo būti eksploatuojamas kaip kruizinis laivas nuo jo pristatymo iki 2003 m. pabaigos. Pagal bendros nuosavybės įstatus laivo bendrasavininkės turėtų dalytis su eksploatavimu susijusiu pelnu ir nuostoliais, atsižvelgiant į dalį, investuotą į laivą. Pabrėžtina, kad finansavimo sistema buvo pagrįsta prognoze, jog per pirmuosius penkerius Le Levant eksploatavimo metus bus patirtas didelis deficitas (11). |
| --- | --- |

(26)

Pagal finansavimo sistemą Le Levant turėjo būti eksploatuojamas kaip kruizinis laivas nuo jo pristatymo iki 2003 m. pabaigos. Pagal bendros nuosavybės įstatus laivo bendrasavininkės turėtų dalytis su eksploatavimu susijusiu pelnu ir nuostoliais, atsižvelgiant į dalį, investuotą į laivą. Pabrėžtina, kad finansavimo sistema buvo pagrįsta prognoze, jog per pirmuosius penkerius Le Levant eksploatavimo metus bus patirtas didelis deficitas (11).

| (27) | Laivo bendrasavininkių lėšų poreikiai buvo susiję su:






  — | bendros nuosavybės eksploatavimo rezultatais, pagal prognozes – deficitiniais, |
| --- | --- | --- |

(27)

Laivo bendrasavininkių lėšų poreikiai buvo susiję su:

—

bendros nuosavybės eksploatavimo rezultatais, pagal prognozes – deficitiniais,

| — | grąžinamais anuitetais ir finansinėmis išlaidomis, susijusiomis su Banko suteikta paskola akcijoms pirkti, ir |
| --- | --- |

—

grąžinamais anuitetais ir finansinėmis išlaidomis, susijusiomis su Banko suteikta paskola akcijoms pirkti, ir

| — | bendrovių valdymo išlaidomis. |
| --- | --- |

—

bendrovių valdymo išlaidomis.

| (28) | Šį lėšų poreikį turėjo padengti investuotojai, kurie oficialiai įsipareigojo padidinti savo atitinkamų laivo bendrasavininkių bendrovių kapitalą kiekvienais metais į bendros nuosavybės bendrovę, iš naujo investuodami sutaupytus mokesčius, gautus atskaičius laivo eksploatavimo pagal bendros nuosavybės principą deficitą (išskyrus paskutinius eksploatavimo metus, kai sutaupyti mokesčiai turėjo likti investuotojams). Eksploatavimo etape tokios pakartotinės sutaupytų mokesčių investicijos buvo vienintelis laivo bendrasavininkių finansavimo šaltinis. |
| --- | --- |

(28)

Šį lėšų poreikį turėjo padengti investuotojai, kurie oficialiai įsipareigojo padidinti savo atitinkamų laivo bendrasavininkių bendrovių kapitalą kiekvienais metais į bendros nuosavybės bendrovę, iš naujo investuodami sutaupytus mokesčius, gautus atskaičius laivo eksploatavimo pagal bendros nuosavybės principą deficitą (išskyrus paskutinius eksploatavimo metus, kai sutaupyti mokesčiai turėjo likti investuotojams). Eksploatavimo etape tokios pakartotinės sutaupytų mokesčių investicijos buvo vienintelis laivo bendrasavininkių finansavimo šaltinis.

| (29) | Laivo bendrasavininkės abipusiais pažadais įsipareigojo pasibaigus laivo eksploatavimo etapui parduoti Bankui (o Bankas – pirkti) savo akcijas už 124 861 905 FRF (arba maždaug 19 mln. EUR). Vis dėlto ši kaina, vadinama „bazine kaina“, galėjo kisti pagal iš anksto nustatytą formulę, atsižvelgiant į mokesčių tarifus, faktiškai taikomus didžiausiai pajamų mokesčio 1997–2003 m. daliai. Perleidimo dieną (iš esmės – CIL suteiktos garantijos ir sukauptų palūkanų grąžinimo dieną) iš bazinės kainos turėjo būti išskaičiuotas laivo bendrasavininkių pasyvas. Apskaičiuota, kad grynoji kaina bus 56 494 213 FRF (maždaug 8,7 mln. EUR), arba 153 101 FRF (maždaug 23 500 EUR) už dviejų akcijų rinkinį. Buvo numatyta, kad šis perleidimas įvyks vėliausiai 2004 m. vasario 29 d. |
| --- | --- |

(29)

Laivo bendrasavininkės abipusiais pažadais įsipareigojo pasibaigus laivo eksploatavimo etapui parduoti Bankui (o Bankas – pirkti) savo akcijas už 124 861 905 FRF (arba maždaug 19 mln. EUR). Vis dėlto ši kaina, vadinama „bazine kaina“, galėjo kisti pagal iš anksto nustatytą formulę, atsižvelgiant į mokesčių tarifus, faktiškai taikomus didžiausiai pajamų mokesčio 1997–2003 m. daliai. Perleidimo dieną (iš esmės – CIL suteiktos garantijos ir sukauptų palūkanų grąžinimo dieną) iš bazinės kainos turėjo būti išskaičiuotas laivo bendrasavininkių pasyvas. Apskaičiuota, kad grynoji kaina bus 56 494 213 FRF (maždaug 8,7 mln. EUR), arba 153 101 FRF (maždaug 23 500 EUR) už dviejų akcijų rinkinį. Buvo numatyta, kad šis perleidimas įvyks vėliausiai 2004 m. vasario 29 d.

| (30) | Savo ruožtu Bankas ir CIL buvo vienas kitam pažadėję, kad CIL taps visų Banko turimų akcijų savininke už kainą, atitinkančią Banko sumokėtą kainą. Šis perleidimas, po kurio CIL turėjo tapti teisėta Le Levant savininke, turėjo įvykti vėliausiai 2004 m. vasario 29 d. |
| --- | --- |

(30)

Savo ruožtu Bankas ir CIL buvo vienas kitam pažadėję, kad CIL taps visų Banko turimų akcijų savininke už kainą, atitinkančią Banko sumokėtą kainą. Šis perleidimas, po kurio CIL turėjo tapti teisėta Le Levant savininke, turėjo įvykti vėliausiai 2004 m. vasario 29 d.

3.   Prancūzijos valdžios institucijų leidimas

| (31) | Bankas ir CIP 2 skirsnyje aprašytą priemonę pateikė Prancūzijos valdžios institucijoms, siekdami gauti reikiamą leidimą Pons įstatyme numatytoms mokestinėms lengvatoms gauti. |
| --- | --- |

(31)

Bankas ir CIP 2 skirsnyje aprašytą priemonę pateikė Prancūzijos valdžios institucijoms, siekdami gauti reikiamą leidimą Pons įstatyme numatytoms mokestinėms lengvatoms gauti.

| (32) | 1996 m. lapkričio 26 d. leidimu, suteiktu pagal BMK 238 a HA straipsnio III dalies b ir c punktus, biudžeto ministras nusprendė, kad:






  — | laivo bendrasavininkės bendrovės gali iš savo apmokestinamų pajamų, gautų įsigijus akcijas, išskaičiuoti investicijų sumą (nustatyta bendra atskaičiavimo bazė – 228,5 mln. FRF, pridėjus galimas tarpininkavimo išlaidas), ir kad |
| --- | --- | --- |

(32)

1996 m. lapkričio 26 d. leidimu, suteiktu pagal BMK 238 a HA straipsnio III dalies b ir c punktus, biudžeto ministras nusprendė, kad:

—

laivo bendrasavininkės bendrovės gali iš savo apmokestinamų pajamų, gautų įsigijus akcijas, išskaičiuoti investicijų sumą (nustatyta bendra atskaičiavimo bazė – 228,5 mln. FRF, pridėjus galimas tarpininkavimo išlaidas), ir kad

| — | BMK 156 straipsnio 1o a punkto nuostatos nebus taikomos deficitui, atsiradusiam dėl laivo įsigijimo ir jo eksploatavimo (o tai laivo bendrasavininkių bendrovių akcininkams leido tokį deficitą išskaičiuoti iš savo pajamų). |
| --- | --- |

—

BMK 156 straipsnio 1o a punkto nuostatos nebus taikomos deficitui, atsiradusiam dėl laivo įsigijimo ir jo eksploatavimo (o tai laivo bendrasavininkių bendrovių akcininkams leido tokį deficitą išskaičiuoti iš savo pajamų).

| (33) | Leidimo tekste Prancūzijos valdžios institucijos aiškiai pažymėjo tam tikrus su operacija susijusius dalykus, visų pirma tai, kad CIP ir Bankas „užtikrins ... bendrovių, įsteigtų siekiant nusipirkti akcijų, akcijų turėtojams turimų akcijų išpirkimą po penkerių eksploatavimo metų už 56,756 mln. FRF“. |
| --- | --- |

(33)

Leidimo tekste Prancūzijos valdžios institucijos aiškiai pažymėjo tam tikrus su operacija susijusius dalykus, visų pirma tai, kad CIP ir Bankas „užtikrins ... bendrovių, įsteigtų siekiant nusipirkti akcijų, akcijų turėtojams turimų akcijų išpirkimą po penkerių eksploatavimo metų už 56,756 mln. FRF“.

| (34) | Leidime buvo nustatyta sąlyga, kad laivo bendrasavininkės bendrovės turi išlaikyti savo bendros nuosavybės dalis penkerius metus nuo laivo pristatymo ir kad šis laivas penkerius metus bus skirtas eksploatuoti užjūrio teritorijose, visų pirma iš Sen Pjero ir Mikelono. Per tą patį laikotarpį akcininkai turėjo išlaikyti savo dalis laivo bendrasavininkėse bendrovėse. |
| --- | --- |

(34)

Leidime buvo nustatyta sąlyga, kad laivo bendrasavininkės bendrovės turi išlaikyti savo bendros nuosavybės dalis penkerius metus nuo laivo pristatymo ir kad šis laivas penkerius metus bus skirtas eksploatuoti užjūrio teritorijose, visų pirma iš Sen Pjero ir Mikelono. Per tą patį laikotarpį akcininkai turėjo išlaikyti savo dalis laivo bendrasavininkėse bendrovėse.

| (35) | Be to, iš leidimo prašymo matyti, kad Bankas ir CIP žinojo, jog prašoma mokestinė lengvata yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnį (12). Bankas ir CIP įgyvendino finansavimo priemonę, nors sprendime dėl leidimo nieko nebuvo pasakyta apie galimą pranešimą Komisijai dėl šios pagalbos pagal Sutarties 88 straipsnį ar dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(35)

Be to, iš leidimo prašymo matyti, kad Bankas ir CIP žinojo, jog prašoma mokestinė lengvata yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnį (12). Bankas ir CIP įgyvendino finansavimo priemonę, nors sprendime dėl leidimo nieko nebuvo pasakyta apie galimą pranešimą Komisijai dėl šios pagalbos pagal Sutarties 88 straipsnį ar dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka.

4.   Dabartinė padėtis

| (36) | Pagal Komisijos turimą informaciją Le Levant finansavimo operacija buvo įgyvendinta remiantis 2 skirsnyje apibendrinta finansavimo sistema. |
| --- | --- |

(36)

Pagal Komisijos turimą informaciją Le Levant finansavimo operacija buvo įgyvendinta remiantis 2 skirsnyje apibendrinta finansavimo sistema.

| (37) | Įvairūs pardavimo ir pirkimo pažadai, siejantys finansavimo sistemos šalis, buvo įvykdyti, kaip numatyta, ir todėl 2004 m. sausio mėn. CIL už 17 825 989 EUR būtų tapo visų Le Levant akcijų savininke. |
| --- | --- |

(37)

Įvairūs pardavimo ir pirkimo pažadai, siejantys finansavimo sistemos šalis, buvo įvykdyti, kaip numatyta, ir todėl 2004 m. sausio mėn. CIL už 17 825 989 EUR būtų tapo visų Le Levant akcijų savininke.

| (38) | Komisija pabrėžia, kad pagal Prancūzijos teisę visų laivo akcijų sutelkimas vienose rankose yra bendros laivo nuosavybės bendrovės veiklos nutraukimo priežastis. Laivo bendrasavininkių veikla buvo nutraukta ir jos išbrauktos iš prekybos registro 2004 m. gegužės ir liepos mėnesiais (13). |
| --- | --- |

(38)

Komisija pabrėžia, kad pagal Prancūzijos teisę visų laivo akcijų sutelkimas vienose rankose yra bendros laivo nuosavybės bendrovės veiklos nutraukimo priežastis. Laivo bendrasavininkių veikla buvo nutraukta ir jos išbrauktos iš prekybos registro 2004 m. gegužės ir liepos mėnesiais (13).

III.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA

| (39) | 1999 m. gruodžio 2 d. ir 2006 m. gruodžio 6 d. sprendimuose pradėti procedūrą Komisija tvirtino, kad Pons įstatymo taikymas Le Levant laivo finansavimo sistemai suteikė pranašumą laivo bendrasavininkių akcininkams (toliau – investuotojams) bei CIL bendrovei ir kad šis privalumas, lemiantis mokesčių įplaukų sumažinimą, buvo suteiktas iš valstybės išteklių. Dėl šio privalumo atrankinio pobūdžio Komisija pabrėžė, kad Pons įstatymo taikymo sritis yra atrankinio pobūdžio, nes ta sistema buvo taikoma tik kai kurių Prancūzijos užjūrio administracinių vienetų investicijoms. Be to, Komisija manė, kad pagalba galėjo iškreipti konkurenciją kruizinių laivų rinkoje, kuriai būdinga valstybių narių tarpusavio prekyba. Todėl Komisija nustatė, kad aptariama priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(39)

1999 m. gruodžio 2 d. ir 2006 m. gruodžio 6 d. sprendimuose pradėti procedūrą Komisija tvirtino, kad Pons įstatymo taikymas Le Levant laivo finansavimo sistemai suteikė pranašumą laivo bendrasavininkių akcininkams (toliau – investuotojams) bei CIL bendrovei ir kad šis privalumas, lemiantis mokesčių įplaukų sumažinimą, buvo suteiktas iš valstybės išteklių. Dėl šio privalumo atrankinio pobūdžio Komisija pabrėžė, kad Pons įstatymo taikymo sritis yra atrankinio pobūdžio, nes ta sistema buvo taikoma tik kai kurių Prancūzijos užjūrio administracinių vienetų investicijoms. Be to, Komisija manė, kad pagalba galėjo iškreipti konkurenciją kruizinių laivų rinkoje, kuriai būdinga valstybių narių tarpusavio prekyba. Todėl Komisija nustatė, kad aptariama priemonė yra valstybės pagalba.

| (40) | Komisija abejojo dėl šios pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka ir ar ji atitinka Direktyvos 90/684/EEB 4 straipsnio 7 dalyje nustatytas pagalbos plėtrai taikomas sąlygas. Ypač Komisija išreiškė abejonių dėl sąlygos, pagal kurią tikrasis laivo savininkas turi gyventi teritorijoje, kuriai gali būti skirta pagalba plėtrai, ir dėl tikro „plėtros požymio“ buvimo. |
| --- | --- |

(40)

Komisija abejojo dėl šios pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka ir ar ji atitinka Direktyvos 90/684/EEB 4 straipsnio 7 dalyje nustatytas pagalbos plėtrai taikomas sąlygas. Ypač Komisija išreiškė abejonių dėl sąlygos, pagal kurią tikrasis laivo savininkas turi gyventi teritorijoje, kuriai gali būti skirta pagalba plėtrai, ir dėl tikro „plėtros požymio“ buvimo.

| (41) | Todėl Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(41)

Todėl Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą.

IV.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (42) | Komisija gavo CIL ir Banko remiamų investuotojų atstovų pastabas. |
| --- | --- |

(42)

Komisija gavo CIL ir Banko remiamų investuotojų atstovų pastabas.

1.   CIL pastabos

| (43) | CIL visų pirma abejoja galimybe pritaikyti Direktyvą 90/684/EEB. CIL mano, kad Direktyvos 90/684/EEB tikslas yra reglamentuoti pagalbą, kuria – tiesiogiai arba netiesiogiai – gali pasinaudoti Bendrijoje įsisteigusios laivų statyklos. Iš to ji sprendžia, kad minėta direktyva gali būti taikoma tik pagalbai, kuri teikia naudą laivų statyklai. Kadangi neįrodė, kad tokia nauda buvo suteikta, Komisija negali savo tyrimo dėl pagalbos pagrįsti Direktyva 90/684/EEB. |
| --- | --- |

(43)

CIL visų pirma abejoja galimybe pritaikyti Direktyvą 90/684/EEB. CIL mano, kad Direktyvos 90/684/EEB tikslas yra reglamentuoti pagalbą, kuria – tiesiogiai arba netiesiogiai – gali pasinaudoti Bendrijoje įsisteigusios laivų statyklos. Iš to ji sprendžia, kad minėta direktyva gali būti taikoma tik pagalbai, kuri teikia naudą laivų statyklai. Kadangi neįrodė, kad tokia nauda buvo suteikta, Komisija negali savo tyrimo dėl pagalbos pagrįsti Direktyva 90/684/EEB.

| (44) | Be to, CIL neigia valstybės pagalbos buvimą pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Dėl pranašumo, kurį CIL neva gavo nusipirkusi investuotojų turimas laivo akcijas: CIL pabrėžia, kad ji laivo akcijas iš laivo bendrasavininkių išpirko už 17 825 989 EUR. Ši kaina buvo didesnė už laivo rinkos kainą, kurią 2004 m. birželio mėn. garsus laivų brokeris Barry Rogliano Salles įvertino nuo 14,5 ir 16,1 mln. EUR. Be to, ji buvo didesnė už kainą, už kurią CIL perpardavė laivą 2004 m. birželio mėn. (15 322 581 mln. EUR). Todėl Komisijos teiginys, kad CIL turėjo naudos perpirkdama investuotojų turimas akcijas už sumažintą kainą, nėra tikslus. |
| --- | --- |

(44)

Be to, CIL neigia valstybės pagalbos buvimą pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Dėl pranašumo, kurį CIL neva gavo nusipirkusi investuotojų turimas laivo akcijas: CIL pabrėžia, kad ji laivo akcijas iš laivo bendrasavininkių išpirko už 17 825 989 EUR. Ši kaina buvo didesnė už laivo rinkos kainą, kurią 2004 m. birželio mėn. garsus laivų brokeris Barry Rogliano Salles įvertino nuo 14,5 ir 16,1 mln. EUR. Be to, ji buvo didesnė už kainą, už kurią CIL perpardavė laivą 2004 m. birželio mėn. (15 322 581 mln. EUR). Todėl Komisijos teiginys, kad CIL turėjo naudos perpirkdama investuotojų turimas akcijas už sumažintą kainą, nėra tikslus.

| (45) | Dėl pranašumo, kurį CIL neva suteikė Le Levant eksploatavimas, CIL daro tris pastabas. Visų pirma ji mano, kad neteisinga teigti, jog CIL eksploatavo laivą, nes ji veikė tik kaip administratorė bendros nuosavybės bendrovės, tikrojo laivo operatoriaus, vardu. Be to, CIL mano, kad Komisija neįrodė, jog pagalba padėjo eksploatuoti Le Levant palankesnėmis negu kitiems ekonominių operacijų vykdytojams prieinamomis sąlygomis, nes Komisija neapskaičiavo tariamos naudos dydžio. |
| --- | --- |

(45)

Dėl pranašumo, kurį CIL neva suteikė Le Levant eksploatavimas, CIL daro tris pastabas. Visų pirma ji mano, kad neteisinga teigti, jog CIL eksploatavo laivą, nes ji veikė tik kaip administratorė bendros nuosavybės bendrovės, tikrojo laivo operatoriaus, vardu. Be to, CIL mano, kad Komisija neįrodė, jog pagalba padėjo eksploatuoti Le Levant palankesnėmis negu kitiems ekonominių operacijų vykdytojams prieinamomis sąlygomis, nes Komisija neapskaičiavo tariamos naudos dydžio.

| (46) | Galiausiai dėl poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijaus CIL pabrėžia, kad Le Levant yra mažo pajėgumo laivas, kad per pirmuosius penkerius jo eksploatavimo metus jis niekad nebuvo eksploatuojamas Bendrijos vandenyse, kad per šį laikotarpį jo klientai iš esmės buvo iš Šiaurės Amerikos, vadinasi, ne iš Bendrijos, ir, galiausiai, kad jis neturi jokio konkurento savo sektoriuje Europoje. CIL abejoja, ar galima tvirtinti, kad Le Levant eksploatavimas galėjo turėti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(46)

Galiausiai dėl poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijaus CIL pabrėžia, kad Le Levant yra mažo pajėgumo laivas, kad per pirmuosius penkerius jo eksploatavimo metus jis niekad nebuvo eksploatuojamas Bendrijos vandenyse, kad per šį laikotarpį jo klientai iš esmės buvo iš Šiaurės Amerikos, vadinasi, ne iš Bendrijos, ir, galiausiai, kad jis neturi jokio konkurento savo sektoriuje Europoje. CIL abejoja, ar galima tvirtinti, kad Le Levant eksploatavimas galėjo turėti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (47) | Be to, CIL nepasinaudojo pagalba kaip laivo bendrasavininkė, nes, būdama ne metropolijoje įsteigta bendrovė, ji nemokėjo mokesčių Prancūzijoje ir todėl negalėjo naudotis jokia mokesčių lengvata. |
| --- | --- |

(47)

Be to, CIL nepasinaudojo pagalba kaip laivo bendrasavininkė, nes, būdama ne metropolijoje įsteigta bendrovė, ji nemokėjo mokesčių Prancūzijoje ir todėl negalėjo naudotis jokia mokesčių lengvata.

2.   Investuotojų pastabos

| (48) | Visų pirma investuotojai mano, kad Komisijos atliekama procedūra yra neteisinga. 2006 m. vasario 22 d. Teismo sprendimu buvo panaikintas 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimas pradėti procedūrą, nes pastarasis buvo glaudžiai susijęs su galutiniu panaikintu sprendimu, todėl Komisija neturėjo pagrindo jį papildyti 2006 m. gruodžio 6 d. sprendimu. Taikydama procedūrą, Komisija turėjo priimti naują sprendimą pradėti procedūrą, o 2006 m. gruodžio 2 d. priimtas papildomas sprendimas turi būti suprantamas kaip sprendimas pradėti procedūrą iš naujo. |
| --- | --- |

(48)

Visų pirma investuotojai mano, kad Komisijos atliekama procedūra yra neteisinga. 2006 m. vasario 22 d. Teismo sprendimu buvo panaikintas 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimas pradėti procedūrą, nes pastarasis buvo glaudžiai susijęs su galutiniu panaikintu sprendimu, todėl Komisija neturėjo pagrindo jį papildyti 2006 m. gruodžio 6 d. sprendimu. Taikydama procedūrą, Komisija turėjo priimti naują sprendimą pradėti procedūrą, o 2006 m. gruodžio 2 d. priimtas papildomas sprendimas turi būti suprantamas kaip sprendimas pradėti procedūrą iš naujo.

| (49) | Be to, investuotojai mano, kad 2006 m. gruodžio 6 d. papildomame sprendime yra daug klaidų ir trūkumų, atitinkančių spragas, kurias Teismas nurodė savo 2006 m. vasario 22 d. sprendime, ir susijusių visų pirma su investuotojų, Banko ir CIL ekonominių santykių pobūdžiu. |
| --- | --- |

(49)

Be to, investuotojai mano, kad 2006 m. gruodžio 6 d. papildomame sprendime yra daug klaidų ir trūkumų, atitinkančių spragas, kurias Teismas nurodė savo 2006 m. vasario 22 d. sprendime, ir susijusių visų pirma su investuotojų, Banko ir CIL ekonominių santykių pobūdžiu.

| (50) | Investuotojai pabrėžia, kad jie pasirašė Banko pasiūlytą sutartį, skirtą tam, kad jie pasinaudotų palankia mokesčių sistema. Be to, jie pažymi, kad neturi jokios kvalifikacijos vykdyti kruizų veiklą, nes dauguma iš jų yra vadovai, laisvųjų profesijų atstovai (gydytojai, farmacininkai, advokatai, antstoliai, notarai) arba pensininkai. Nors iš principo ir teisinga, kad jie buvo laivų bendrasavininkių bendrovių akcininkai, šios bendrovės be akcijų neturėjo jokio kito turto, todėl niekad nebuvo bendrovės pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Investuotojai buvo ne ekonominių operacijų vykdytojai, prisiimantys su ekonomine veikla susijusią riziką, o paprasti mažiausio našumo, kurį užtikrino finansavimo sistemos rėmėjai, finansinio produkto akcininkai. Iš to matyti, kad nei investuotojai, nei jų laivo bendrasavininkės bendrovės ar bendros nuosavybės bendrovė, kuri jas jungė, negalėjo būti valstybės pagalbos gavėjos, nes nevykdė ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(50)

Investuotojai pabrėžia, kad jie pasirašė Banko pasiūlytą sutartį, skirtą tam, kad jie pasinaudotų palankia mokesčių sistema. Be to, jie pažymi, kad neturi jokios kvalifikacijos vykdyti kruizų veiklą, nes dauguma iš jų yra vadovai, laisvųjų profesijų atstovai (gydytojai, farmacininkai, advokatai, antstoliai, notarai) arba pensininkai. Nors iš principo ir teisinga, kad jie buvo laivų bendrasavininkių bendrovių akcininkai, šios bendrovės be akcijų neturėjo jokio kito turto, todėl niekad nebuvo bendrovės pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Investuotojai buvo ne ekonominių operacijų vykdytojai, prisiimantys su ekonomine veikla susijusią riziką, o paprasti mažiausio našumo, kurį užtikrino finansavimo sistemos rėmėjai, finansinio produkto akcininkai. Iš to matyti, kad nei investuotojai, nei jų laivo bendrasavininkės bendrovės ar bendros nuosavybės bendrovė, kuri jas jungė, negalėjo būti valstybės pagalbos gavėjos, nes nevykdė ekonominės veiklos.

| (51) | Be to, investuotojai mano, kad Komisija suklydo aptariamai pagalbai taikydama Direktyvą 90/684/EEB. Jie mano, kad minėta direktyva taikoma tik pagalbai laivų statytojams (tai yra laivų statykloms), o į tai šiuo konkrečiu atveju Komisija neatsižvelgė. Be to, šiuo požiūriu investuotojai mano, kad tokia Komisijos išvada kyla paviršutiniškai tiriant atvejį ir kad atidesnis faktų nagrinėjimas būtų parodęs, kad suteikta pagalba suteikė laivų statyklai pranašumą. Todėl sutarties sudarymas buvo gyvybiškai svarbus statyklai, kuri turėjo finansinių sunkumų. Laivas nebūtų buvęs pastatytas be Pons įstatyme nustatytos finansinės sistemos, todėl aptariamos mokestinės lengvatos suteikė statyklai finansinį pranašumą be kompensacijos. |
| --- | --- |

(51)

Be to, investuotojai mano, kad Komisija suklydo aptariamai pagalbai taikydama Direktyvą 90/684/EEB. Jie mano, kad minėta direktyva taikoma tik pagalbai laivų statytojams (tai yra laivų statykloms), o į tai šiuo konkrečiu atveju Komisija neatsižvelgė. Be to, šiuo požiūriu investuotojai mano, kad tokia Komisijos išvada kyla paviršutiniškai tiriant atvejį ir kad atidesnis faktų nagrinėjimas būtų parodęs, kad suteikta pagalba suteikė laivų statyklai pranašumą. Todėl sutarties sudarymas buvo gyvybiškai svarbus statyklai, kuri turėjo finansinių sunkumų. Laivas nebūtų buvęs pastatytas be Pons įstatyme nustatytos finansinės sistemos, todėl aptariamos mokestinės lengvatos suteikė statyklai finansinį pranašumą be kompensacijos.

V.   PRANCŪZIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

| (52) | Savo pastabose Prancūzijos valdžios institucijos visų pirma atkreipia dėmesį, kad tikrasis Pons įstatymo tikslas buvo padėti užjūrio teritorijų operatoriams plėtoti savo veiklą, kad jie ištaisytų būdingus trūkumus. Todėl tai jokiu būdu nėra pagalba laivų statybai, be to, pagal projektą statybai nebuvo skirta jokia tiesioginė pagalba. |
| --- | --- |

(52)

Savo pastabose Prancūzijos valdžios institucijos visų pirma atkreipia dėmesį, kad tikrasis Pons įstatymo tikslas buvo padėti užjūrio teritorijų operatoriams plėtoti savo veiklą, kad jie ištaisytų būdingus trūkumus. Todėl tai jokiu būdu nėra pagalba laivų statybai, be to, pagal projektą statybai nebuvo skirta jokia tiesioginė pagalba.

| (53) | Šiuo atžvilgiu Prancūzijos valdžios institucijos taip pat atkreipia dėmesį, kad nors laivą finansuojant pagal Pons įstatymą reikia imtis išorinės tvarkos, t. y. leisti dalyvauti į laivo bendros nuosavybės bendrovę susijungusiems investuotojams, kurie laivą atiduoda naudoti tikrajam operatoriui, šie investuotojai yra tik gatavo finansinio produkto pirkėjai, kurio rentabilumas yra mokestinio pobūdžio ir kuriuo pagalba tenka operatoriui, tikrajam jos gavėjui, nes galiausiai pagal šią sistemą jam leidžiama palankiomis sąlygomis įsigyti laivą. Todėl valdžios institucijos griežtai nesutinka, kad investuotojams būtų priskirtas valstybės pagalbos gavėjų statusas. |
| --- | --- |

(53)

Šiuo atžvilgiu Prancūzijos valdžios institucijos taip pat atkreipia dėmesį, kad nors laivą finansuojant pagal Pons įstatymą reikia imtis išorinės tvarkos, t. y. leisti dalyvauti į laivo bendros nuosavybės bendrovę susijungusiems investuotojams, kurie laivą atiduoda naudoti tikrajam operatoriui, šie investuotojai yra tik gatavo finansinio produkto pirkėjai, kurio rentabilumas yra mokestinio pobūdžio ir kuriuo pagalba tenka operatoriui, tikrajam jos gavėjui, nes galiausiai pagal šią sistemą jam leidžiama palankiomis sąlygomis įsigyti laivą. Todėl valdžios institucijos griežtai nesutinka, kad investuotojams būtų priskirtas valstybės pagalbos gavėjų statusas.

| (54) | Dėl pagalbos atrankinio pobūdžio: Prancūzijos valdžios institucijos neigia Komisijos papildomai pateiktą argumentą dėl valdžios institucijoms paliktos veiksmų laisvės išduodant mokestinėms lengvatoms pagal Pons įstatymą skirti reikalingus leidimus. Prancūzijos valdžios institucijos visų pirma pažymi, kad šis aspektas yra Pons įstatymo, kuriam be jokių išlygų pritarė Komisija, dalis. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos stebisi, kad leidimo suteikimo kriterijai gali būti laikomi „neapibrėžtais“, nors yra apibrėžti administracinėse instrukcijose ir atitinka kriterijus, nustatytus Paul ir Girardin įstatymuose, kuriais reglamentuojama valstybės pagalba ir kuriems be išlygų šiuo požiūriu pritarė Komisija (14). |
| --- | --- |

(54)

Dėl pagalbos atrankinio pobūdžio: Prancūzijos valdžios institucijos neigia Komisijos papildomai pateiktą argumentą dėl valdžios institucijoms paliktos veiksmų laisvės išduodant mokestinėms lengvatoms pagal Pons įstatymą skirti reikalingus leidimus. Prancūzijos valdžios institucijos visų pirma pažymi, kad šis aspektas yra Pons įstatymo, kuriam be jokių išlygų pritarė Komisija, dalis. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos stebisi, kad leidimo suteikimo kriterijai gali būti laikomi „neapibrėžtais“, nors yra apibrėžti administracinėse instrukcijose ir atitinka kriterijus, nustatytus Paul ir Girardin įstatymuose, kuriais reglamentuojama valstybės pagalba ir kuriems be išlygų šiuo požiūriu pritarė Komisija (14).

| (55) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Direktyva 90/684/EEB negali būti taikoma, nes pagalba nesuteikė laivų statybai, ir ypač Le Levant pastačiusiai laivų statyklai, naudos. |
| --- | --- |

(55)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Direktyva 90/684/EEB negali būti taikoma, nes pagalba nesuteikė laivų statybai, ir ypač Le Levant pastačiusiai laivų statyklai, naudos.

| (56) | Net ir tuo atveju, jei pagalba turėtų būti nagrinėjama atsižvelgiant į Direktyvą 90/684/EEB, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad yra visos sąlygos aptariamą pagalbą laikyti suderinamą kaip pagalbą plėtrai pagal minėtos direktyvos 4 straipsnio 7 dalį. Šiuo klausimu Prancūzijos valdžios institucijos visų pirma pateikia tokius argumentus. |
| --- | --- |

(56)

Net ir tuo atveju, jei pagalba turėtų būti nagrinėjama atsižvelgiant į Direktyvą 90/684/EEB, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad yra visos sąlygos aptariamą pagalbą laikyti suderinamą kaip pagalbą plėtrai pagal minėtos direktyvos 4 straipsnio 7 dalį. Šiuo klausimu Prancūzijos valdžios institucijos visų pirma pateikia tokius argumentus.

| (57) | Dėl sąlygos, kad realus savininkas turi gyventi pagalbą gaunančioje šalyje, o pagalbą gaunanti įmonė neturi būti neveikiantis užsienio įmonės filialas: Prancūzijos valdžios institucijos, remdamosi Komisijos atliktu tyrimu panašioje byloje Renaissance
   (15), atkreipia dėmesį, kad CIL turi būti laikoma tikrąja laivo savininke ir tikrąja pagalbos gavėja. Kadangi CIL įsteigta Volise ir Futūnoje, pagalbos plėtrai reikalavimus atitinkančioje teritorijoje, gyvenamosios vietos sąlyga yra įvykdyta. Be to, kadangi CIL užtikrina visus laivo eksploatavimo aspektus, nėra neveikiantis filialas. |
| --- | --- |

(57)

Dėl sąlygos, kad realus savininkas turi gyventi pagalbą gaunančioje šalyje, o pagalbą gaunanti įmonė neturi būti neveikiantis užsienio įmonės filialas: Prancūzijos valdžios institucijos, remdamosi Komisijos atliktu tyrimu panašioje byloje Renaissance
   (15), atkreipia dėmesį, kad CIL turi būti laikoma tikrąja laivo savininke ir tikrąja pagalbos gavėja. Kadangi CIL įsteigta Volise ir Futūnoje, pagalbos plėtrai reikalavimus atitinkančioje teritorijoje, gyvenamosios vietos sąlyga yra įvykdyta. Be to, kadangi CIL užtikrina visus laivo eksploatavimo aspektus, nėra neveikiantis filialas.

| (58) | Dėl „plėtros požymio“ Prancūzijos valdžios institucijos pateikia tokias pastabas:






  — | Pirma, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad pagalba turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į ypatingą Sen Pjero ir Mikelono padėtį, visų pirma į jo atokumą, sudėtingas eksploatavimo sąlygas, susijusias su klimatu ir nepalankia geografine padėtimi, ir ypač salyno ekonominę ir socialinę padėtį, susijusią su žvejybos monokultūros krize. Šiuo požiūriu Prancūzijos valdžios institucijos pažymi diversifikavimo į turizmą svarbą siekiant atgaivinti vietinę ekonomiką ir tvirtina, kad Le Levant eksploatavimas yra vienas iš retų plataus masto projektų, galinčių prisidėti prie ekonomikos atgaivinimo. |
| --- | --- | --- |

(58)

Dėl „plėtros požymio“ Prancūzijos valdžios institucijos pateikia tokias pastabas:

—

Pirma, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad pagalba turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į ypatingą Sen Pjero ir Mikelono padėtį, visų pirma į jo atokumą, sudėtingas eksploatavimo sąlygas, susijusias su klimatu ir nepalankia geografine padėtimi, ir ypač salyno ekonominę ir socialinę padėtį, susijusią su žvejybos monokultūros krize. Šiuo požiūriu Prancūzijos valdžios institucijos pažymi diversifikavimo į turizmą svarbą siekiant atgaivinti vietinę ekonomiką ir tvirtina, kad Le Levant eksploatavimas yra vienas iš retų plataus masto projektų, galinčių prisidėti prie ekonomikos atgaivinimo.

| — | Antra, dėl poveikio darbo vietoms: Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad per pirmuosius penkerius eksploatavimo metus 16 asmenų iš Sen Pjero ir Mikelono buvo įdarbinti Le Levant laive. Su laivo eksploatavimu salyne patirtos išlaidos per 1999–2003 metus vertinamos iš viso 3 328 891 EUR. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad prie šios sumos reikia pridėti sumas, išleistas kitose pagalbos plėtrai reikalavimus atitinkančiose teritorijose, kai Le Levant sustoja kruizų metu. |
| --- | --- |

—

Antra, dėl poveikio darbo vietoms: Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad per pirmuosius penkerius eksploatavimo metus 16 asmenų iš Sen Pjero ir Mikelono buvo įdarbinti Le Levant laive. Su laivo eksploatavimu salyne patirtos išlaidos per 1999–2003 metus vertinamos iš viso 3 328 891 EUR. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad prie šios sumos reikia pridėti sumas, išleistas kitose pagalbos plėtrai reikalavimus atitinkančiose teritorijose, kai Le Levant sustoja kruizų metu.

| (59) | Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad pagalbos proporcingumas turi būti vertinamas ne absoliučiąja, bet santykine verte. Pagalbos poveikis turi būti vertinamas atsižvelgiant į salyno ekonomikos apimtį ir pajėgumą. |
| --- | --- |

(59)

Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad pagalbos proporcingumas turi būti vertinamas ne absoliučiąja, bet santykine verte. Pagalbos poveikis turi būti vertinamas atsižvelgiant į salyno ekonomikos apimtį ir pajėgumą.

VI.   PRANCŪZIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ATSAKYMAS Į SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABAS

| (60) | Suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabos buvo perduotos Prancūzijos valdžios institucijoms, kurios nepateikė papildomų pastabų. |
| --- | --- |

(60)

Suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabos buvo perduotos Prancūzijos valdžios institucijoms, kurios nepateikė papildomų pastabų.

VII.   PAGALBOS VERTINIMAS

1.   Procedūra

| (61) | Visų pirma reikėtų atmesti investuotojų kaltinimus dėl procedūros neteisingumo. |
| --- | --- |

(61)

Visų pirma reikėtų atmesti investuotojų kaltinimus dėl procedūros neteisingumo.

| (62) | Komisija negali pritarti nuomonei, kad dėl Teismo panaikinto Sprendimo 2001/882/EB turėjo būti panaikintas 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimas pradėti procedūrą. Pagal nusistovėjusią Teismo praktiką Bendrijos institucijos išleisto akto panaikinimas nebūtinai turi poveikį parengiamiesiems aktams, skirtiems jo priėmimui (16). |
| --- | --- |

(62)

Komisija negali pritarti nuomonei, kad dėl Teismo panaikinto Sprendimo 2001/882/EB turėjo būti panaikintas 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimas pradėti procedūrą. Pagal nusistovėjusią Teismo praktiką Bendrijos institucijos išleisto akto panaikinimas nebūtinai turi poveikį parengiamiesiems aktams, skirtiems jo priėmimui (16).

| (63) | Institucija, kurios aktas buvo panaikintas, turi imtis visų priemonių, kurios, atsižvelgiant tiek į sprendimo dėl panaikinimo baigiamąją dalį, tiek į jo pagrindus, atrodo būtinos siekiant pašalinti trūkumus, dėl kurių jis buvo panaikintas. Šiuo atveju Teismas panaikino Sprendimą 2001/882/EB dėl to, kad Komisija pažeidė teisę į gynybą ir įsipareigojimą pagrįsti savo išvadas, susijusias su valstybės pagalbos buvimu pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(63)

Institucija, kurios aktas buvo panaikintas, turi imtis visų priemonių, kurios, atsižvelgiant tiek į sprendimo dėl panaikinimo baigiamąją dalį, tiek į jo pagrindus, atrodo būtinos siekiant pašalinti trūkumus, dėl kurių jis buvo panaikintas. Šiuo atveju Teismas panaikino Sprendimą 2001/882/EB dėl to, kad Komisija pažeidė teisę į gynybą ir įsipareigojimą pagrįsti savo išvadas, susijusias su valstybės pagalbos buvimu pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (64) | Dėl parengiamųjų aktų, skirtų galutiniam sprendimui šioje byloje, Teismo sprendime Komisija įpareigojama imtis reikiamų tyrimo priemonių, kad būtų visiškai laikomasi valstybės narės ir suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą. Tai jokiu būdu nereiškia, kad 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimas pradėti procedūrą turi būti laikomas negaliojančiu ir pašalintu iš procedūros, kaip, atrodo, mano investuotojai. Pakanka, kad šis sprendimas būtų iš dalies pakeistas ir papildytas ten, kur yra spragų, kad Prancūzijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys galėtų tinkamai pateikti savo pastabas, kaip nustatyta Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje (17). Toks rezultatas visiškai pasiektas papildomu 2006 m. gruodžio 6 d. sprendimu. |
| --- | --- |

(64)

Dėl parengiamųjų aktų, skirtų galutiniam sprendimui šioje byloje, Teismo sprendime Komisija įpareigojama imtis reikiamų tyrimo priemonių, kad būtų visiškai laikomasi valstybės narės ir suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą. Tai jokiu būdu nereiškia, kad 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimas pradėti procedūrą turi būti laikomas negaliojančiu ir pašalintu iš procedūros, kaip, atrodo, mano investuotojai. Pakanka, kad šis sprendimas būtų iš dalies pakeistas ir papildytas ten, kur yra spragų, kad Prancūzijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys galėtų tinkamai pateikti savo pastabas, kaip nustatyta Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje (17). Toks rezultatas visiškai pasiektas papildomu 2006 m. gruodžio 6 d. sprendimu.

2.   Valstybės pagalbos buvimas

| (65) | Po oficialios tyrimo procedūros ir atsižvelgdama į šiuo klausimu Prancūzijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių pateiktus argumentus Komisija mano, kad Le Levant statybai ir eksploatavimui suteiktos mokestinės lengvatos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, pagal kurią „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(65)

Po oficialios tyrimo procedūros ir atsižvelgdama į šiuo klausimu Prancūzijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių pateiktus argumentus Komisija mano, kad Le Levant statybai ir eksploatavimui suteiktos mokestinės lengvatos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, pagal kurią „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (66) | Nacionalinės priemonės laikymas valstybės pagalba reiškia, kad ji atitinka tokias viena kitą papildančias sąlygas: 1) aptariama priemonė suteikia pranašumą iš valstybinių išteklių; 2) šis pranašumas yra atrankinio pobūdžio, t. y. jis sudaro palankias sąlygas tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; ir 3) aptariama priemonė iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai (18). |
| --- | --- |

(66)

Nacionalinės priemonės laikymas valstybės pagalba reiškia, kad ji atitinka tokias viena kitą papildančias sąlygas: 1) aptariama priemonė suteikia pranašumą iš valstybinių išteklių; 2) šis pranašumas yra atrankinio pobūdžio, t. y. jis sudaro palankias sąlygas tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; ir 3) aptariama priemonė iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai (18).

| (67) | Reikėtų pateikti priežastis, leidžiančias manyti, kad dėl Le Levant statybos priimtos mokestinės priemonės atitinka šias sąlygas. |
| --- | --- |

(67)

Reikėtų pateikti priežastis, leidžiančias manyti, kad dėl Le Levant statybos priimtos mokestinės priemonės atitinka šias sąlygas.

2.1.   Dėl pranašumo, suteikto iš valstybinių lėšų, buvimo

| (68) | Pons įstatymo nuostatos, taikomos aptariamai finansavimo sistemai, yra bendrojo mokesčių įstatymo pažeidimas; jos teikia didesnių nei paprastai atskaičiavimų galimybę, todėl suteikia pranašumą mokesčių mokėtojams, kuriems jos yra taikomos. Suteikdama tokį pranašumą Prancūzija atsisako mokestinių įplaukų, dėl to sumažėja jos ištekliai. Vadinasi, pranašumas suteiktas iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(68)

Pons įstatymo nuostatos, taikomos aptariamai finansavimo sistemai, yra bendrojo mokesčių įstatymo pažeidimas; jos teikia didesnių nei paprastai atskaičiavimų galimybę, todėl suteikia pranašumą mokesčių mokėtojams, kuriems jos yra taikomos. Suteikdama tokį pranašumą Prancūzija atsisako mokestinių įplaukų, dėl to sumažėja jos ištekliai. Vadinasi, pranašumas suteiktas iš valstybinių išteklių.

| (69) | Tokį pranašumą suteikiantis dokumentas yra 1996 m. lapkričio 23 d. biudžeto ministro sprendimas dėl leidimo. Pagal šį leidimą BMK 238 a HA straipsnio III dalies b ir c punktuose nustatyta privilegija suteikiama „Le Levant laivo bendros nuosavybės bendrovei“. |
| --- | --- |

(69)

Tokį pranašumą suteikiantis dokumentas yra 1996 m. lapkričio 23 d. biudžeto ministro sprendimas dėl leidimo. Pagal šį leidimą BMK 238 a HA straipsnio III dalies b ir c punktuose nustatyta privilegija suteikiama „Le Levant laivo bendros nuosavybės bendrovei“.

| (70) | Tačiau bendros nuosavybės bendrovės pajamos apmokestinamos šią bendrovę sudarančių laivo bendrasavininkių lygmeniu ir būtent šioms bendrovėms skirta galimybė iš jų apmokestinamų pajamų atskaičiuoti akcijų įsigijimo sumą (suteikta pagal Bendrojo mokesčių kodekso 238 a HA straipsnio I dalies nuostatas). |
| --- | --- |

(70)

Tačiau bendros nuosavybės bendrovės pajamos apmokestinamos šią bendrovę sudarančių laivo bendrasavininkių lygmeniu ir būtent šioms bendrovėms skirta galimybė iš jų apmokestinamų pajamų atskaičiuoti akcijų įsigijimo sumą (suteikta pagal Bendrojo mokesčių kodekso 238 a HA straipsnio I dalies nuostatas).

| (71) | Išimtis iš BMK 156 straipsnio 1 a punkto, suteikta pagal BMK 238 a HA straipsnio III dalies c punktą, suteikia naudos investuotojams, kurių valdomų laivo bendrasavininkių bendrovių pajamos bus apmokestintos (pajamų mokesčiu) remiantis laivo bendrasavininkių bendrovių finansiniu skaidrumu. Todėl leidimu suteiktas pranašumas sukelia tiesioginį finansinį poveikį investuotojams, nes sutaupomi mokesčiai, atskaičius pagal Pons įstatymo leidžiančias nukrypti nuostatas. |
| --- | --- |

(71)

Išimtis iš BMK 156 straipsnio 1 a punkto, suteikta pagal BMK 238 a HA straipsnio III dalies c punktą, suteikia naudos investuotojams, kurių valdomų laivo bendrasavininkių bendrovių pajamos bus apmokestintos (pajamų mokesčiu) remiantis laivo bendrasavininkių bendrovių finansiniu skaidrumu. Todėl leidimu suteiktas pranašumas sukelia tiesioginį finansinį poveikį investuotojams, nes sutaupomi mokesčiai, atskaičius pagal Pons įstatymo leidžiančias nukrypti nuostatas.

| (72) | Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad sutaupytų mokesčių lėšų investuotojai negali panaudoti; pagal finansavimo sistemą, patvirtintą Prancūzijos valdžios institucijų sprendimu dėl leidimo, lėšos iš anksto paskirstomos. Iš tikrųjų pagal pasirašytas investavimo sąlygas investuotojai yra įpareigoti pakartotinai investuoti beveik visą sutaupytų mokesčių sumą į bendros nuosavybės bendrovę ir taip padidinti atitinkamų laivo bendrasavininkių bendrovių kapitalą, kad padengtų su Le Levant įsigijimu susijusias finansines išlaidas ir su jo eksploatavimu susijusį deficitą (žr. 27 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(72)

Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad sutaupytų mokesčių lėšų investuotojai negali panaudoti; pagal finansavimo sistemą, patvirtintą Prancūzijos valdžios institucijų sprendimu dėl leidimo, lėšos iš anksto paskirstomos. Iš tikrųjų pagal pasirašytas investavimo sąlygas investuotojai yra įpareigoti pakartotinai investuoti beveik visą sutaupytų mokesčių sumą į bendros nuosavybės bendrovę ir taip padidinti atitinkamų laivo bendrasavininkių bendrovių kapitalą, kad padengtų su Le Levant įsigijimu susijusias finansines išlaidas ir su jo eksploatavimu susijusį deficitą (žr. 27 konstatuojamąją dalį).

| (73) | Pagalbos gavėjams nustatyti reikia išsamaus Le Levant įsigijimo ir eksploatavimo aplinkybių tyrimo. |
| --- | --- |

(73)

Pagalbos gavėjams nustatyti reikia išsamaus Le Levant įsigijimo ir eksploatavimo aplinkybių tyrimo.

| (74) | Visų pirma reikėtų priminti, kad pats finansavimo sistemos tikslas, kaip matyti iš CIP pateikto prašymo dėl leidimo, buvo „laivo įsigijimas“ (19). |
| --- | --- |

(74)

Visų pirma reikėtų priminti, kad pats finansavimo sistemos tikslas, kaip matyti iš CIP pateikto prašymo dėl leidimo, buvo „laivo įsigijimas“ (19).

| (75) | Tačiau „CIP neturi reikiamų finansinių išteklių, kad padengtų Le Levant įsigijimo išlaidas pagal klasikinio finansavimo procedūrą (hipotekos kreditą)“. Todėl CIP savo laivą ketina finansuoti „pagal finansavimo planą, kuriam taikomos mokesčių lengvatos investicijoms užjūrio teritorijose“, kuris bus pagrįstas „finansavimo schema, pagrįsta bendros laivo nuosavybės bendrovės įsteigimu“. Šiuo tikslu Bankas „pasiūlys savo klientams įsigyti bendros nuosavybės bendrovės akcijų“ ir „pradės viešą pardavimą ...“ (20). |
| --- | --- |

(75)

Tačiau „CIP neturi reikiamų finansinių išteklių, kad padengtų Le Levant įsigijimo išlaidas pagal klasikinio finansavimo procedūrą (hipotekos kreditą)“. Todėl CIP savo laivą ketina finansuoti „pagal finansavimo planą, kuriam taikomos mokesčių lengvatos investicijoms užjūrio teritorijose“, kuris bus pagrįstas „finansavimo schema, pagrįsta bendros laivo nuosavybės bendrovės įsteigimu“. Šiuo tikslu Bankas „pasiūlys savo klientams įsigyti bendros nuosavybės bendrovės akcijų“ ir „pradės viešą pardavimą ...“ (20).

| (76) | Todėl akivaizdu, kad finansavimo sistemos tikslas buvo sudaryti CIP sąlygas įsigyti laivą ir tapti jo savininke ir kad tarp Banko klientų rastų investuotojų veikla apsiribojo šio įsigijimo finansavimu. |
| --- | --- |

(76)

Todėl akivaizdu, kad finansavimo sistemos tikslas buvo sudaryti CIP sąlygas įsigyti laivą ir tapti jo savininke ir kad tarp Banko klientų rastų investuotojų veikla apsiribojo šio įsigijimo finansavimu.

| (77) | Šiuo tikslu pasirinkta finansavimo sistema, itin dažna neapmokestinamų investicijų užjūrio teritorijose atveju (21), yra išorinė, pagal kurią bendrovė, norinti įsigyti įrangos, bet dėl lėšų trūkumo negalinti įgyvendinti tokios investicijos, kreipiasi į išorės investuotojus, kurie įsigyja turtą ir atiduoda ekonominių operacijų vykdytojui, kuris juo naudojasi ir, pasibaigus įstatyme nustatytam eksploatavimo laikotarpiui, tampa jo savininku. Tokios rūšies finansavimo sistemose mokestinė lengvata iš dalies perleidžiama pirkėjui, o kita dalis pelno lieka investuotojui, kuris tokiu būdu užsitikrina investicijos grąžą. Lengvatos perleidimas pirkėjui dažniausiai atliekamas sumažinant nuomos mokestį eksploatavimo laikotarpiu (nuomos finansavimo procedūra). |
| --- | --- |

(77)

Šiuo tikslu pasirinkta finansavimo sistema, itin dažna neapmokestinamų investicijų užjūrio teritorijose atveju (21), yra išorinė, pagal kurią bendrovė, norinti įsigyti įrangos, bet dėl lėšų trūkumo negalinti įgyvendinti tokios investicijos, kreipiasi į išorės investuotojus, kurie įsigyja turtą ir atiduoda ekonominių operacijų vykdytojui, kuris juo naudojasi ir, pasibaigus įstatyme nustatytam eksploatavimo laikotarpiui, tampa jo savininku. Tokios rūšies finansavimo sistemose mokestinė lengvata iš dalies perleidžiama pirkėjui, o kita dalis pelno lieka investuotojui, kuris tokiu būdu užsitikrina investicijos grąžą. Lengvatos perleidimas pirkėjui dažniausiai atliekamas sumažinant nuomos mokestį eksploatavimo laikotarpiu (nuomos finansavimo procedūra).

| (78) | Komisija jau nagrinėjo tokių finansavimo sistemų, susijusių su kruizinių laivų finansavimu, pasinaudojant Pons įstatymo lengvatomis, valstybės pagalbos aspektus bylose Club Med
   (22) ir Renaissance
   (23). Pastaroji byla yra itin įdomi, nes panaši į Le Levant finansavimo operaciją. Abiem atvejais kalbama apie investuotojus, kurių mokestinė padėtis leidžia gauti naudos iš atleidimo nuo mokesčio, susijungusius į bendros nuosavybės bendrovę ir perkančius kruizinius laivus, kuriuos nustatytą laiko tarpą užjūrio teritorijose eksploatuoja pirkėjas (Renaissance arba CIL), įsipareigojantis investuotojams perpirkti laivą pasibaigus eksploatavimo laikotarpiui. |
| --- | --- |

(78)

Komisija jau nagrinėjo tokių finansavimo sistemų, susijusių su kruizinių laivų finansavimu, pasinaudojant Pons įstatymo lengvatomis, valstybės pagalbos aspektus bylose Club Med
   (22) ir Renaissance
   (23). Pastaroji byla yra itin įdomi, nes panaši į Le Levant finansavimo operaciją. Abiem atvejais kalbama apie investuotojus, kurių mokestinė padėtis leidžia gauti naudos iš atleidimo nuo mokesčio, susijungusius į bendros nuosavybės bendrovę ir perkančius kruizinius laivus, kuriuos nustatytą laiko tarpą užjūrio teritorijose eksploatuoja pirkėjas (Renaissance arba CIL), įsipareigojantis investuotojams perpirkti laivą pasibaigus eksploatavimo laikotarpiui.

| (79) | Byloje Renaissance laivas buvo išnuomotas operatoriui, o mokestinė lengvata, kuria naudojosi investuotojai pagal Pons įstatymą, jam buvo perleista sumažinus nuomą pagal tradicinį metodą, aprašytą 77 konstatuojamojoje dalyje. Prancūzijos valdžios institucijos atkreipė dėmesį, kad ši finansavimo sistema sudarė sąlygas „faktiškai perleisti mokestinę lengvatą operatoriui“. Komisija (kuri sprendime pradėti procedūrą nustatė, kad investuotojai buvo „tiesioginiai lengvatos gavėjai“ ir „skaičiais išreikštos pagalbos gavėjai“ (24)) nustatė, kad „RF (Renaissance) yra tikroji pagalbos gavėja ir atsižvelgiant į tai, kad yra įpareigota perpirkti laivus, RF gali būti laikoma tikrąja jų savininke“. Todėl Komisija tarp investuotojų išskyrė tiesioginius pagalbos gavėjus ir tikrąjį pagalbos gavėją (pagal valstybės pagalbai taikomas taisykles), kuriam dalis mokestinės lengvatos buvo perleista sumažinus nuomą, palyginti su laivo rinkos verte (25). |
| --- | --- |

(79)

Byloje Renaissance laivas buvo išnuomotas operatoriui, o mokestinė lengvata, kuria naudojosi investuotojai pagal Pons įstatymą, jam buvo perleista sumažinus nuomą pagal tradicinį metodą, aprašytą 77 konstatuojamojoje dalyje. Prancūzijos valdžios institucijos atkreipė dėmesį, kad ši finansavimo sistema sudarė sąlygas „faktiškai perleisti mokestinę lengvatą operatoriui“. Komisija (kuri sprendime pradėti procedūrą nustatė, kad investuotojai buvo „tiesioginiai lengvatos gavėjai“ ir „skaičiais išreikštos pagalbos gavėjai“ (24)) nustatė, kad „RF (Renaissance) yra tikroji pagalbos gavėja ir atsižvelgiant į tai, kad yra įpareigota perpirkti laivus, RF gali būti laikoma tikrąja jų savininke“. Todėl Komisija tarp investuotojų išskyrė tiesioginius pagalbos gavėjus ir tikrąjį pagalbos gavėją (pagal valstybės pagalbai taikomas taisykles), kuriam dalis mokestinės lengvatos buvo perleista sumažinus nuomą, palyginti su laivo rinkos verte (25).

| (80) | Le Levant atveju investuotojų (tiesioginių gavėjų) mokestinių lengvatų perleidimas CIL užtikrinamas kitokia tvarka. Byloje Renaissance investuotojai nuomojo laivus operatoriui, o šioje byloje CIL oficialiai naudojasi laivu tik kaip bendros nuosavybės bendrovės, kuri pati oficialiai yra laivo operatorė, administratorė. Todėl a priori nėra nuomos santykių, kurie sudarytų sąlygas perleisti lengvatą sumažinant nuomos mokestį. |
| --- | --- |

(80)

Le Levant atveju investuotojų (tiesioginių gavėjų) mokestinių lengvatų perleidimas CIL užtikrinamas kitokia tvarka. Byloje Renaissance investuotojai nuomojo laivus operatoriui, o šioje byloje CIL oficialiai naudojasi laivu tik kaip bendros nuosavybės bendrovės, kuri pati oficialiai yra laivo operatorė, administratorė. Todėl a priori nėra nuomos santykių, kurie sudarytų sąlygas perleisti lengvatą sumažinant nuomos mokestį.

| (81) | Lengvatos perleidimas CIL vyksta taip. |
| --- | --- |

(81)

Lengvatos perleidimas CIL vyksta taip.

| (82) | Laivo įsigijimo išlaidos ir su jo eksploatavimu susijęs deficitas išreiškiamas deficitu laivo bendrasavininkių bendrovėse (EURL). Dėl mokestinių lengvatų, suteiktų pagal Pons įstatymą, investuotojai šį deficitą gali atskaičiuoti nuo kitų pajamų mokesčiu apmokestinamų pajamų, tokiu būdu sutaupydami mokesčius, o tai yra mokestinė lengvata, kuri šiuo požiūriu yra valstybiniai ištekliai pagal Bendrijos teisę. Tačiau vietoj to, kad pasiliktų sutaupytus mokesčius, investuotojai įsipareigojo didžiąją jų dalį skirti kvietimams sumokėti įnašus, skirtus padengti EURL deficitus. |
| --- | --- |

(82)

Laivo įsigijimo išlaidos ir su jo eksploatavimu susijęs deficitas išreiškiamas deficitu laivo bendrasavininkių bendrovėse (EURL). Dėl mokestinių lengvatų, suteiktų pagal Pons įstatymą, investuotojai šį deficitą gali atskaičiuoti nuo kitų pajamų mokesčiu apmokestinamų pajamų, tokiu būdu sutaupydami mokesčius, o tai yra mokestinė lengvata, kuri šiuo požiūriu yra valstybiniai ištekliai pagal Bendrijos teisę. Tačiau vietoj to, kad pasiliktų sutaupytus mokesčius, investuotojai įsipareigojo didžiąją jų dalį skirti kvietimams sumokėti įnašus, skirtus padengti EURL deficitus.

| (83) | Pagal įprastą rentabilumo principą investuotojas rūpinasi savo investicijos (šiuo atveju – laivo) rentabilumu, užsitikrindamas investicijos grįžimą, kuris padengia įsigijimo išlaidas ir užtikrintų patenkinamą pelną. Nuomos finansavimo atvejais bylose Club Med ir Renaissance toks rezultatas pasiektas pirkėjui sumokėjus nuomą (ta nuoma buvo palanki pirkėjui, nes dalis mokestinės lengvatos jam buvo perleista kaip už rinkos kainą mažesnis nuomos mokestis). |
| --- | --- |

(83)

Pagal įprastą rentabilumo principą investuotojas rūpinasi savo investicijos (šiuo atveju – laivo) rentabilumu, užsitikrindamas investicijos grįžimą, kuris padengia įsigijimo išlaidas ir užtikrintų patenkinamą pelną. Nuomos finansavimo atvejais bylose Club Med ir Renaissance toks rezultatas pasiektas pirkėjui sumokėjus nuomą (ta nuoma buvo palanki pirkėjui, nes dalis mokestinės lengvatos jam buvo perleista kaip už rinkos kainą mažesnis nuomos mokestis).

| (84) | Įprastomis sąlygomis tokias išlaidas (pavyzdžiui, nuomos mokestį arba visų nuostolių padengimą) prisiimtų CIL, o ne investuotojas. Tačiau aptariamoje finansavimo sistemoje šias išlaidas prisiima EURL ir pagal kvietimo susimokėti įnašus tvarką jos padengiamos iš sutaupytų mokesčių, kurie yra valstybiniai ištekliai pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. CIL kartu atpalaiduojama nuo išlaidų, susijusių su laivo eksploatavimu, kurias ji turėtų patirti. Dėl visų šių priežasčių Komisija nustatė, kad investuotojai perleidžia lengvatą CIL. Vis dėlto reikia atkreipti dėmesį, kad CIL pervedama ne visa lengvatos suma. Iš tikrųjų pagal finansavimo sistemos sąlygas investuotojai sau pasilieka 2003 m., t. y. paskutiniųjų eksploatavimo metų, sutaupytus mokesčius. |
| --- | --- |

(84)

Įprastomis sąlygomis tokias išlaidas (pavyzdžiui, nuomos mokestį arba visų nuostolių padengimą) prisiimtų CIL, o ne investuotojas. Tačiau aptariamoje finansavimo sistemoje šias išlaidas prisiima EURL ir pagal kvietimo susimokėti įnašus tvarką jos padengiamos iš sutaupytų mokesčių, kurie yra valstybiniai ištekliai pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. CIL kartu atpalaiduojama nuo išlaidų, susijusių su laivo eksploatavimu, kurias ji turėtų patirti. Dėl visų šių priežasčių Komisija nustatė, kad investuotojai perleidžia lengvatą CIL. Vis dėlto reikia atkreipti dėmesį, kad CIL pervedama ne visa lengvatos suma. Iš tikrųjų pagal finansavimo sistemos sąlygas investuotojai sau pasilieka 2003 m., t. y. paskutiniųjų eksploatavimo metų, sutaupytus mokesčius.

| (85) | Neatsižvelgiant į techninį sistemos skirtumą, padariniai nesiskiria nuo byloje Renaissance taikytos finansavimo sistemos pasekmių. Kaip ir byloje Renaissance, CIL realiai pradeda naudotis Le Levant nuo pat jo pristatymo, tokiu būdu anksčiau gaudama oficialią laivo nuosavybę, kuri taps reali tik pasibaigus finansavimo procedūrai. Kaip ir byloje Renaissance, laivas atiduotas naudoti CIL, tačiau realiai ji neapmoka išlaidų, nes iš jos nereikalaujama jokia finansinė kompensacija. Tokiu būdu išlaidos, kurias CIL būtų turėjusi apmokėti už laivo eksploatavimą, yra sumažintos, o tai CIL suteikia pranašumą. |
| --- | --- |

(85)

Neatsižvelgiant į techninį sistemos skirtumą, padariniai nesiskiria nuo byloje Renaissance taikytos finansavimo sistemos pasekmių. Kaip ir byloje Renaissance, CIL realiai pradeda naudotis Le Levant nuo pat jo pristatymo, tokiu būdu anksčiau gaudama oficialią laivo nuosavybę, kuri taps reali tik pasibaigus finansavimo procedūrai. Kaip ir byloje Renaissance, laivas atiduotas naudoti CIL, tačiau realiai ji neapmoka išlaidų, nes iš jos nereikalaujama jokia finansinė kompensacija. Tokiu būdu išlaidos, kurias CIL būtų turėjusi apmokėti už laivo eksploatavimą, yra sumažintos, o tai CIL suteikia pranašumą.

| (86) | Investuotojai gali atiduoti nemokamai laivą naudoti CIL būtent dėl mokestinių lengvatų, kurios jiems yra suteiktos pagal Pons įstatymą ir kurios jiems leidžia per EURL iš apmokestinamų pajamų atskaičiuoti laivo pirkimo kainą ir jų EURL nuostolius, kurie apima visų pirma kapitalo anuitetus ir palūkanas už Banko akcijų pirkimui suteiktą paskolą. Atskaitomas EURL pelnas taip pat apima atitinkamas Le Levant eksploatavimo pelno dalis pagal CIL garantuojamus apribojimus. |
| --- | --- |

(86)

Investuotojai gali atiduoti nemokamai laivą naudoti CIL būtent dėl mokestinių lengvatų, kurios jiems yra suteiktos pagal Pons įstatymą ir kurios jiems leidžia per EURL iš apmokestinamų pajamų atskaičiuoti laivo pirkimo kainą ir jų EURL nuostolius, kurie apima visų pirma kapitalo anuitetus ir palūkanas už Banko akcijų pirkimui suteiktą paskolą. Atskaitomas EURL pelnas taip pat apima atitinkamas Le Levant eksploatavimo pelno dalis pagal CIL garantuojamus apribojimus.

| (87) | Ši finansavimo sistema, investuotojų finansavimo išlaidų ir bent iš dalies Le Levant eksploatavimo išlaidų padengimas, taikant kvietimo sumokėti privalomus įnašus EURL naudai tvarką, yra skirtas tam, kad CIL pasinaudotų Pons įstatymo suteiktomis lengvatomis. Tokia pagalbos perleidimo tvarka buvo nustatyta prašyme dėl leidimo ir patvirtinta Prancūzijos valdžios institucijų. Toks investuotojų išteklių perleidimas bendros nuosavybės bendrovei leidžia CIL subsidijuoti Le Levant eksploatavimą. Be tokios tvarkos CIL vykdomas laivo eksploatavimas būtų ekonomiškai neperspektyvus. |
| --- | --- |

(87)

Ši finansavimo sistema, investuotojų finansavimo išlaidų ir bent iš dalies Le Levant eksploatavimo išlaidų padengimas, taikant kvietimo sumokėti privalomus įnašus EURL naudai tvarką, yra skirtas tam, kad CIL pasinaudotų Pons įstatymo suteiktomis lengvatomis. Tokia pagalbos perleidimo tvarka buvo nustatyta prašyme dėl leidimo ir patvirtinta Prancūzijos valdžios institucijų. Toks investuotojų išteklių perleidimas bendros nuosavybės bendrovei leidžia CIL subsidijuoti Le Levant eksploatavimą. Be tokios tvarkos CIL vykdomas laivo eksploatavimas būtų ekonomiškai neperspektyvus.

| (88) | Finansinė sistema pelną investuotojams atneša pasibaigus finansavimo operacijai, kai išperkamos jų akcijos ir kai jie gali sau pasilikti 2003 m., t. y. paskutinių eksploatavimo metų (kurie nėra susiję su kvietimu sumokėti privalomus įnašus), sutaupytus mokesčius. |
| --- | --- |

(88)

Finansinė sistema pelną investuotojams atneša pasibaigus finansavimo operacijai, kai išperkamos jų akcijos ir kai jie gali sau pasilikti 2003 m., t. y. paskutinių eksploatavimo metų (kurie nėra susiję su kvietimu sumokėti privalomus įnašus), sutaupytus mokesčius.

| (89) | Tokiu būdu valstybiniai ištekliai (sudaryti iš investuotojų sutaupytų mokesčių) padalijami CIL, kuriai perleidžiama beveik visa pagalbos suma, ir investuotojams. CIL perleidžiamą lengvatos dalį sudaro kvietimo sumokėti įnašus, į kurį investuotojai atsiliepė EURL naudai, suma. |
| --- | --- |

(89)

Tokiu būdu valstybiniai ištekliai (sudaryti iš investuotojų sutaupytų mokesčių) padalijami CIL, kuriai perleidžiama beveik visa pagalbos suma, ir investuotojams. CIL perleidžiamą lengvatos dalį sudaro kvietimo sumokėti įnašus, į kurį investuotojai atsiliepė EURL naudai, suma.

| (90) | Todėl į CIL pastabas, kad Komisija neįrodė, jog pagalba būtų leidusi eksploatuoti Le Levant palankesnėmis sąlygomis, negu prieinamos kitiems ekonominių operacijų vykdytojams, neturėtų būti atsižvelgta. |
| --- | --- |

(90)

Todėl į CIL pastabas, kad Komisija neįrodė, jog pagalba būtų leidusi eksploatuoti Le Levant palankesnėmis sąlygomis, negu prieinamos kitiems ekonominių operacijų vykdytojams, neturėtų būti atsižvelgta.

| (91) | Dėl Le Levant pardavimo CIL 2004 m. sausio mėn. kainos: atsižvelgiant į Komisijos turimą informaciją, neatrodo, kad ji būtų palanki CIL. CIL nuomone, nepriklausomas laivų brokeris perpardavimo kainą įvertino kaip didesnę už laivo rinkos kainą. Komisija neturi kitų įrodymų, paneigiančių šią informaciją. |
| --- | --- |

(91)

Dėl Le Levant pardavimo CIL 2004 m. sausio mėn. kainos: atsižvelgiant į Komisijos turimą informaciją, neatrodo, kad ji būtų palanki CIL. CIL nuomone, nepriklausomas laivų brokeris perpardavimo kainą įvertino kaip didesnę už laivo rinkos kainą. Komisija neturi kitų įrodymų, paneigiančių šią informaciją.

2.2.   Dėl valstybės išteklių gavėjų kvalifikavimo įmone

| (92) | Papildoma sąlyga vertinant valstybės pagalbą yra ta, kad pagalba suteikia pranašumą tam tikroms įmonėms (arba tam tikrų prekių gamybai). Įmonės sąvoka pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį apima bet kokį ekonominę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į šio subjekto teisinį statusą ir finansavimo būdą. Ekonominę veiklą sudaro bet kokia veikla, skirta atitinkamoje rinkoje siūlyti vertybes ar teikti paslaugas (26). |
| --- | --- |

(92)

Papildoma sąlyga vertinant valstybės pagalbą yra ta, kad pagalba suteikia pranašumą tam tikroms įmonėms (arba tam tikrų prekių gamybai). Įmonės sąvoka pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį apima bet kokį ekonominę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į šio subjekto teisinį statusą ir finansavimo būdą. Ekonominę veiklą sudaro bet kokia veikla, skirta atitinkamoje rinkoje siūlyti vertybes ar teikti paslaugas (26).

| (93) | Tačiau Europos Bendrijų Teisingumo Teismas byloje Cassa di Risparmio, kurioje jis turėjo atskirti „tiesiogiai rinkoje veikiantį operatorių ir netiesiogiai kitą subjektą, kontroliuojantį šį operatorių ekonominio vieneto, kurį jie sudaro, pagrindu“, teigė, kad „paprasto akcijų, net kontrolinių, disponavimo nepakanka, norint apibūdinti tas akcijas turinčio subjekto ekonominę veiklą, kai ji yra susijusi tik su akcininko ar dalininko teisių įgyvendinimu ir, reikalui esant, dividendų gavimu, t. y. paprastu nuosavybės teisės į turtą realizavimu“ (27). |
| --- | --- |

(93)

Tačiau Europos Bendrijų Teisingumo Teismas byloje Cassa di Risparmio, kurioje jis turėjo atskirti „tiesiogiai rinkoje veikiantį operatorių ir netiesiogiai kitą subjektą, kontroliuojantį šį operatorių ekonominio vieneto, kurį jie sudaro, pagrindu“, teigė, kad „paprasto akcijų, net kontrolinių, disponavimo nepakanka, norint apibūdinti tas akcijas turinčio subjekto ekonominę veiklą, kai ji yra susijusi tik su akcininko ar dalininko teisių įgyvendinimu ir, reikalui esant, dividendų gavimu, t. y. paprastu nuosavybės teisės į turtą realizavimu“ (27).

| (94) | Todėl Teismo praktika rodo, kad, be teisinės formos, subjekto kvalifikavimas įmone turi būti pagrįstas atskiro atvejo ekonominių realijų tyrimu. Todėl CIL ir investuotojų kvalifikavimas įmone turi būti grindžiamas finansavimo sistemos ekonominių santykių tyrimu, siekiant nustatyti, kokiu būdu faktiškai vykdoma ekonominė veikla, susijusi su Le Levant, kaip kruizinio laivo, eksploatavimu. |
| --- | --- |

(94)

Todėl Teismo praktika rodo, kad, be teisinės formos, subjekto kvalifikavimas įmone turi būti pagrįstas atskiro atvejo ekonominių realijų tyrimu. Todėl CIL ir investuotojų kvalifikavimas įmone turi būti grindžiamas finansavimo sistemos ekonominių santykių tyrimu, siekiant nustatyti, kokiu būdu faktiškai vykdoma ekonominė veikla, susijusi su Le Levant, kaip kruizinio laivo, eksploatavimu.

| (95) | Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad pagal oficialias finansavimo sistemos sąlygas investuotojai per EURL susijungę į bendros nuosavybės bendrovę yra pristatomi kaip laivo savininkai ir operatoriai savo sąskaita, o CIL vaidmuo apsiriboja laivo administratorės funkcija „bendros nuosavybės bendrovės sąskaita ir rizika“ (28). Žinoma, visiškai įmanoma, kad savininkas operatorius kasdienį savo veiklos valdymą patikėtų administratoriui ir kartu neprarastų savo kaip įmonės kvalifikacijos pagal valstybės pagalbai taikomas taisykles, tačiau su sąlyga, kad atitinka Teismo praktikoje nustatytus esminius kriterijus – dalyvauja siūlant vertybes ir teikiant paslaugas rinkoje ir neapsiriboja akcijų disponavimu ir dividendų gavimu. |
| --- | --- |

(95)

Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad pagal oficialias finansavimo sistemos sąlygas investuotojai per EURL susijungę į bendros nuosavybės bendrovę yra pristatomi kaip laivo savininkai ir operatoriai savo sąskaita, o CIL vaidmuo apsiriboja laivo administratorės funkcija „bendros nuosavybės bendrovės sąskaita ir rizika“ (28). Žinoma, visiškai įmanoma, kad savininkas operatorius kasdienį savo veiklos valdymą patikėtų administratoriui ir kartu neprarastų savo kaip įmonės kvalifikacijos pagal valstybės pagalbai taikomas taisykles, tačiau su sąlyga, kad atitinka Teismo praktikoje nustatytus esminius kriterijus – dalyvauja siūlant vertybes ir teikiant paslaugas rinkoje ir neapsiriboja akcijų disponavimu ir dividendų gavimu.

| (96) | Šiuo atveju Komisija pažymi, kad pagal bendros nuosavybės bendrovės įstatus kiekvienas investuotojas teises į laivą įgyvendins per savo akcijas, bet tos teisės gali būti įgyvendinamos tik bendrai (kiekviena akcija taip pat suteikia teisę į proporcingą dalį eksploatavimo pajamų). Investuotojai savo teises įgyvendina bendrasavininkių visuotiniame akcininkų susirinkime, kur kiekvienas akcijų turėtojas turi balsavimo teisę, proporcingą jo daliai bendros nuosavybės bendrovėje. Šiuo požiūriu investuotojų padėtis panaši į akcininkų arba dalininkų. |
| --- | --- |

(96)

Šiuo atveju Komisija pažymi, kad pagal bendros nuosavybės bendrovės įstatus kiekvienas investuotojas teises į laivą įgyvendins per savo akcijas, bet tos teisės gali būti įgyvendinamos tik bendrai (kiekviena akcija taip pat suteikia teisę į proporcingą dalį eksploatavimo pajamų). Investuotojai savo teises įgyvendina bendrasavininkių visuotiniame akcininkų susirinkime, kur kiekvienas akcijų turėtojas turi balsavimo teisę, proporcingą jo daliai bendros nuosavybės bendrovėje. Šiuo požiūriu investuotojų padėtis panaši į akcininkų arba dalininkų.

| (97) | Be to, investuotojai nėra aktyviai įtraukti į ekonominę Le Levant veiklą, kuri yra visiškai patikėta CIL. Iš valdymo įgaliojimo matyti, kad CIL įpareigota dėl visų laivo eksploatavimo aspektų ir turi visus reikalingus įgaliojimus, todėl bet koks investuotojų įsikišimas yra atmestinas. Taigi:






  — | CIL įpareigota organizuoti laivo aprūpinimą, priežiūrą, eksploatavimą ir techninį bei komercinį jo valdymą. |
| --- | --- | --- |

(97)

Be to, investuotojai nėra aktyviai įtraukti į ekonominę Le Levant veiklą, kuri yra visiškai patikėta CIL. Iš valdymo įgaliojimo matyti, kad CIL įpareigota dėl visų laivo eksploatavimo aspektų ir turi visus reikalingus įgaliojimus, todėl bet koks investuotojų įsikišimas yra atmestinas. Taigi:

—

CIL įpareigota organizuoti laivo aprūpinimą, priežiūrą, eksploatavimą ir techninį bei komercinį jo valdymą.

| — | CIL organizuoja viešbučių ir restoranų, tarpinių sustojimų ir turistinių maršrutų valdymą. CIL įsipareigoja dėl uosto, laivo valdymo ir kt. išlaidų valdymo. Bendresniu požiūriu ji eksploatuoja laivą tinkamiausiomis ekonominėmis sąlygomis ir „yra įgaliota sudaryti visas frachtavimo sutartis ir bendresniu požiūriu vesti derybas dėl visų komercinių dokumentų“ (valdymo įgaliojimų 3.1 straipsnis). Bendros nuosavybės bendrovė CIL suteikė visišką veiksmų laisvę pagrindinėje aptariamos ekonominės veiklos – kruizų Le Levant laivu – srityje. |
| --- | --- |

—

CIL organizuoja viešbučių ir restoranų, tarpinių sustojimų ir turistinių maršrutų valdymą. CIL įsipareigoja dėl uosto, laivo valdymo ir kt. išlaidų valdymo. Bendresniu požiūriu ji eksploatuoja laivą tinkamiausiomis ekonominėmis sąlygomis ir „yra įgaliota sudaryti visas frachtavimo sutartis ir bendresniu požiūriu vesti derybas dėl visų komercinių dokumentų“ (valdymo įgaliojimų 3.1 straipsnis). Bendros nuosavybės bendrovė CIL suteikė visišką veiksmų laisvę pagrindinėje aptariamos ekonominės veiklos – kruizų Le Levant laivu – srityje.

| — | „Administratorius trečiųjų asmenų atžvilgiu naudojasi plačiausiais įgaliojimais valdydamas bendros nuosavybės bendrovės turtą bei reikalus ir gali atlikti visas administracines užduotis, įskaitant laivo pastatymą konservavimui, bet ne nuosavybės naudojimą“ (valdymo įgaliojimų 6 straipsnis). Taigi bendros nuosavybės bendrovė suteikia CIL beveik visišką autonomiją ir CIL savo iniciatyva ir nepasitarusi su investuotojais net gali pradėti ruošti laivą konservavimui, t. y. nutraukti jo eksploatavimą. |
| --- | --- |

—

„Administratorius trečiųjų asmenų atžvilgiu naudojasi plačiausiais įgaliojimais valdydamas bendros nuosavybės bendrovės turtą bei reikalus ir gali atlikti visas administracines užduotis, įskaitant laivo pastatymą konservavimui, bet ne nuosavybės naudojimą“ (valdymo įgaliojimų 6 straipsnis). Taigi bendros nuosavybės bendrovė suteikia CIL beveik visišką autonomiją ir CIL savo iniciatyva ir nepasitarusi su investuotojais net gali pradėti ruošti laivą konservavimui, t. y. nutraukti jo eksploatavimą.

| — | Pagal valdymo įgaliojimų 6 straipsnį administratorius „užtikrins arba padės kitam subjektui užtikrinti bendros nuosavybės bendrovės vardu visų pirma tokius veiksmus: darbuotojų samdymą ir vadybą, darbo laive organizavimą [...]. Administratoriui suteikti įgaliojimai yra tokie platūs todėl, kad šis galėtų kaip įmanoma lanksčiau užtikrinti bendros nuosavybės bendrovės valdymą“. |
| --- | --- |

—

Pagal valdymo įgaliojimų 6 straipsnį administratorius „užtikrins arba padės kitam subjektui užtikrinti bendros nuosavybės bendrovės vardu visų pirma tokius veiksmus: darbuotojų samdymą ir vadybą, darbo laive organizavimą [...]. Administratoriui suteikti įgaliojimai yra tokie platūs todėl, kad šis galėtų kaip įmanoma lanksčiau užtikrinti bendros nuosavybės bendrovės valdymą“.

| (98) | Investuotojų pasitraukimas nuo eksploatavimo susijęs ne su komerciniu pasirinkimu, kurį jie galėtų lengvai pakeisti, bet su pačia finansavimo sistemos struktūra. Pagal investavimo sutarčių sąlygas kiekviena laivo bendrasavininkė bendrovė valdoma dviejų administratorių, kurie iš tikrųjų yra Banko tarnautojai. Šie administratoriai arba Banko pasiūlyti asmenys atsakingi už visus praktinius laivo bendrasavininkių bendrovių įsteigimo ir eksploatavimo aspektus; bendros nuosavybės bendrovės visuotiniame akcininkų susirinkime (kur teoriškai investuotojai galėtų įgyvendinti savo teises į laivą ir jo eksploatavimą) laivo bendrasavininkes bendrovėms atstovauja ne jų akcininkai, o administratoriai. Taigi investuotojas gali paskirti kitus administratorius arba net pats prisiimti savo EURL valdymą su sąlyga, kad atsisakys Banko pažado pirkti akcijas, kuris yra jo investicijos rentabilumo garantija. Kalbant apie bendros nuosavybės bendrovės administratoriaus pasirinkimą ir jo įgaliojimų sąlygas, bendros nuosavybės bendrovės įstatuose (kuriuos sudarė Bankas ir CIP) CIL buvo paskirta administratore ir praktiškai gali būti atšaukta tik dėl didelio pažeidimo ar sukčiavimo. Todėl Komisija konstatuoja, kad finansavimo sistemoje nėra numatyta galimybių bendros nuosavybės bendrovei tikrai kištis į Le Levant, kaip kruizinio laivo, eksploatavimą, tai yra į pačią ekonominę veiklą, kuri yra išimtinis CIL reikalas. Apibendrinant galima daryti išvadą, kad investuotojai pasirašė sutartį, kurios sąlygų jie negalėjo laisvai nustatyti. |
| --- | --- |

(98)

Investuotojų pasitraukimas nuo eksploatavimo susijęs ne su komerciniu pasirinkimu, kurį jie galėtų lengvai pakeisti, bet su pačia finansavimo sistemos struktūra. Pagal investavimo sutarčių sąlygas kiekviena laivo bendrasavininkė bendrovė valdoma dviejų administratorių, kurie iš tikrųjų yra Banko tarnautojai. Šie administratoriai arba Banko pasiūlyti asmenys atsakingi už visus praktinius laivo bendrasavininkių bendrovių įsteigimo ir eksploatavimo aspektus; bendros nuosavybės bendrovės visuotiniame akcininkų susirinkime (kur teoriškai investuotojai galėtų įgyvendinti savo teises į laivą ir jo eksploatavimą) laivo bendrasavininkes bendrovėms atstovauja ne jų akcininkai, o administratoriai. Taigi investuotojas gali paskirti kitus administratorius arba net pats prisiimti savo EURL valdymą su sąlyga, kad atsisakys Banko pažado pirkti akcijas, kuris yra jo investicijos rentabilumo garantija. Kalbant apie bendros nuosavybės bendrovės administratoriaus pasirinkimą ir jo įgaliojimų sąlygas, bendros nuosavybės bendrovės įstatuose (kuriuos sudarė Bankas ir CIP) CIL buvo paskirta administratore ir praktiškai gali būti atšaukta tik dėl didelio pažeidimo ar sukčiavimo. Todėl Komisija konstatuoja, kad finansavimo sistemoje nėra numatyta galimybių bendros nuosavybės bendrovei tikrai kištis į Le Levant, kaip kruizinio laivo, eksploatavimą, tai yra į pačią ekonominę veiklą, kuri yra išimtinis CIL reikalas. Apibendrinant galima daryti išvadą, kad investuotojai pasirašė sutartį, kurios sąlygų jie negalėjo laisvai nustatyti.

| (99) | Be to, svarbu konstatuoti, kad savininko operatoriaus ir administratoriaus santykiuose ekonominė rizika, susijusi su turto eksploatavimu, paprastai tenka savininkui, nes administratoriui atlyginama už jo paslaugas ir jis nėra suinteresuotas eksploatavimo rezultatais. Le Levant atveju investuotojai, iš projekto rėmėjų gavę rentabilumo garantiją, neprisiima realios rizikos, susijusios su Le Levant eksploatavimo rezultatais. Iš tikrųjų ši rizika atitenka CIL, kuri, nors turi tik dvi iš 740 bendros nuosavybės bendrovės akcijų, sutiko prisiimti visą atsakomybę už visą nuostolių perviršį, palyginti su eksploatacijos prognozėmis 1996–2003 m. laikotarpiui. Komisija konstatuoja, kad toks rizikos paskirstymas, neįprastas normaliems santykiams tarp operatoriaus ir administratoriaus, įrodo tai, kad komercine veikla užsiima tik CIL. |
| --- | --- |

(99)

Be to, svarbu konstatuoti, kad savininko operatoriaus ir administratoriaus santykiuose ekonominė rizika, susijusi su turto eksploatavimu, paprastai tenka savininkui, nes administratoriui atlyginama už jo paslaugas ir jis nėra suinteresuotas eksploatavimo rezultatais. Le Levant atveju investuotojai, iš projekto rėmėjų gavę rentabilumo garantiją, neprisiima realios rizikos, susijusios su Le Levant eksploatavimo rezultatais. Iš tikrųjų ši rizika atitenka CIL, kuri, nors turi tik dvi iš 740 bendros nuosavybės bendrovės akcijų, sutiko prisiimti visą atsakomybę už visą nuostolių perviršį, palyginti su eksploatacijos prognozėmis 1996–2003 m. laikotarpiui. Komisija konstatuoja, kad toks rizikos paskirstymas, neįprastas normaliems santykiams tarp operatoriaus ir administratoriaus, įrodo tai, kad komercine veikla užsiima tik CIL.

| (100) | Todėl Le Levant projektas potencialiems investuotojams teisingai buvo apibūdinamas ne kaip pasiūlymas dalyvauti kruizų Le Levant laivu organizavimo ir pardavimo veikloje, bet kaip „rentabili, nerizikinga ir administravimo rūpesčių nekelianti investicija“ (29). Be to, tikruosius CIL ir investuotojų santykius rodo tai, kad „CIP per savo filialą CIL“ yra kvalifikuojama „armatoriumi ir bendros nuosavybės bendrovės administratore“ (30). |
| --- | --- |

(100)

Todėl Le Levant projektas potencialiems investuotojams teisingai buvo apibūdinamas ne kaip pasiūlymas dalyvauti kruizų Le Levant laivu organizavimo ir pardavimo veikloje, bet kaip „rentabili, nerizikinga ir administravimo rūpesčių nekelianti investicija“ (29). Be to, tikruosius CIL ir investuotojų santykius rodo tai, kad „CIP per savo filialą CIL“ yra kvalifikuojama „armatoriumi ir bendros nuosavybės bendrovės administratore“ (30).

| (101) | Tokia struktūra puikiai parodo finansavimo sistemos tikslą – CIL turi įsigyti laivą, o investuotojai tik jį finansuoti, nesiekdami dalyvauti jo eksploatavimo veikloje. Tai, kad investuotojai per savo bendroves yra oficialūs laivo savininkai, grindžiama tik finansavimo sistemos fiskaline inžinerija ir nereiškia realaus dalyvavimo jo komercinio eksploatavimo veikloje. |
| --- | --- |

(101)

Tokia struktūra puikiai parodo finansavimo sistemos tikslą – CIL turi įsigyti laivą, o investuotojai tik jį finansuoti, nesiekdami dalyvauti jo eksploatavimo veikloje. Tai, kad investuotojai per savo bendroves yra oficialūs laivo savininkai, grindžiama tik finansavimo sistemos fiskaline inžinerija ir nereiškia realaus dalyvavimo jo komercinio eksploatavimo veikloje.

| (102) | Investuotojų veikla apsiriboja dalyvavimu siekiant rentabilumo, bet realiai nedalyvaujant Le Levant eksploatavimo veikloje. Tačiau CIL, oficialiai paprasta administratorė, turi garantiją pasibaigus finansavimo sistemai įgyti išimtinę laivo nuosavybę už kainą, kurios apskaičiavimo būdai buvo nustatyti iš anksto, ir, laukdama teisinio savo teisių į laivą pripažinimo, ji laisvai (priešingai nei investuotojai) priima sprendimus dėl jo eksploatavimo būdų. Le Levant komercinio eksploatavimo atveju CIL veikia kaip reali laivo savininkė. |
| --- | --- |

(102)

Investuotojų veikla apsiriboja dalyvavimu siekiant rentabilumo, bet realiai nedalyvaujant Le Levant eksploatavimo veikloje. Tačiau CIL, oficialiai paprasta administratorė, turi garantiją pasibaigus finansavimo sistemai įgyti išimtinę laivo nuosavybę už kainą, kurios apskaičiavimo būdai buvo nustatyti iš anksto, ir, laukdama teisinio savo teisių į laivą pripažinimo, ji laisvai (priešingai nei investuotojai) priima sprendimus dėl jo eksploatavimo būdų. Le Levant komercinio eksploatavimo atveju CIL veikia kaip reali laivo savininkė.

| (103) | Kalbant apie Le Levant eksploatavimą, tik CIL gali būti kvalifikuojama kaip įmonė pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Kadangi šiuo požiūriu investuotojai nėra įmonės, pagalba Le Levant finansavimo sistemai, kurią jie gavo iš valstybinių lėšų, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(103)

Kalbant apie Le Levant eksploatavimą, tik CIL gali būti kvalifikuojama kaip įmonė pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Kadangi šiuo požiūriu investuotojai nėra įmonės, pagalba Le Levant finansavimo sistemai, kurią jie gavo iš valstybinių lėšų, nėra valstybės pagalba.

| (104) | Dėl laivų statyklos statuso: Komisija konstatuoja, kad suinteresuotųjų šalių pastabos šiuo atžvilgiu nesuteikia jokių įrodymų dėl statyklai skirtos pagalbos iš valstybės lėšų. Oficiali tyrimo procedūra neatskleidė jokių įtikinamų įrodymų, leidžiančių manyti, kad statykla yra pagalbos gavėja. |
| --- | --- |

(104)

Dėl laivų statyklos statuso: Komisija konstatuoja, kad suinteresuotųjų šalių pastabos šiuo atžvilgiu nesuteikia jokių įrodymų dėl statyklai skirtos pagalbos iš valstybės lėšų. Oficiali tyrimo procedūra neatskleidė jokių įtikinamų įrodymų, leidžiančių manyti, kad statykla yra pagalbos gavėja.

2.3.   Dėl priemonės atrankinio pobūdžio

| (105) | Valstybinės priemonės ypatingumas, t. y. jos atrankinis pobūdis, yra vienas iš valstybės pagalbos sąvokos požymių pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Šiuo atžvilgiu svarbu patikrinti, ar aptariama mokestinė priemonė suteikia pranašumą ar jo nesuteikia išskirtinai tam tikroms įmonėms arba tam tikriems veiklos sektoriams (31). |
| --- | --- |

(105)

Valstybinės priemonės ypatingumas, t. y. jos atrankinis pobūdis, yra vienas iš valstybės pagalbos sąvokos požymių pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Šiuo atžvilgiu svarbu patikrinti, ar aptariama mokestinė priemonė suteikia pranašumą ar jo nesuteikia išskirtinai tam tikroms įmonėms arba tam tikriems veiklos sektoriams (31).

| (106) | Iš esmės tam, kad mokestinė priemonė galėtų būti laikoma valstybės pagalba, tokią priemonę gavusios įmonės turi priklausyti tam tikrai kategorijai, apibrėžiamai teisiškai ar faktiškai pritaikius kriterijų, nustatytą aptariamos priemonės (32). Šiuo atveju pakanka konstatuoti, kad nagrinėjama priemonė yra Pons įstatymo, t. y. mokestinio režimo, taikomo tik investicijoms tam tikruose Prancūzijos užjūrio administraciniuose vienetuose ir kurio atrankinį pobūdį Komisija pripažino savo 1993 m. sausio 27 d. sprendime neprieštaraujančiu Pons įstatymo sukurtai valstybės pagalbos schemai, taikymas (33). |
| --- | --- |

(106)

Iš esmės tam, kad mokestinė priemonė galėtų būti laikoma valstybės pagalba, tokią priemonę gavusios įmonės turi priklausyti tam tikrai kategorijai, apibrėžiamai teisiškai ar faktiškai pritaikius kriterijų, nustatytą aptariamos priemonės (32). Šiuo atveju pakanka konstatuoti, kad nagrinėjama priemonė yra Pons įstatymo, t. y. mokestinio režimo, taikomo tik investicijoms tam tikruose Prancūzijos užjūrio administraciniuose vienetuose ir kurio atrankinį pobūdį Komisija pripažino savo 1993 m. sausio 27 d. sprendime neprieštaraujančiu Pons įstatymo sukurtai valstybės pagalbos schemai, taikymas (33).

| (107) | Komisija mano, kad aptariamos priemonės atrankinį pobūdį pakankamai įrodo tai, kad ji susijusi su Pons įstatymo atrankinio režimo taikymu, todėl jai nėra būtina pateikti savo poziciją dėl Prancūzijos valdžios institucijų veiksmų laisvės suteikiant BMK 238 a HA straipsnio III dalies b punkte numatytus leidimus, t. y. dėl klausimo, kurį Komisija iškėlė kaip šalutinį. |
| --- | --- |

(107)

Komisija mano, kad aptariamos priemonės atrankinį pobūdį pakankamai įrodo tai, kad ji susijusi su Pons įstatymo atrankinio režimo taikymu, todėl jai nėra būtina pateikti savo poziciją dėl Prancūzijos valdžios institucijų veiksmų laisvės suteikiant BMK 238 a HA straipsnio III dalies b punkte numatytus leidimus, t. y. dėl klausimo, kurį Komisija iškėlė kaip šalutinį.

2.4.   Dėl poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijos iškraipymo sąlygų

| (108) | Prancūzijos valdžios institucijos ir CIL pažymėjo, kad Le Levant buvo eksploatuojamas iš Sen Pjero ir Mikelono, vadinasi, labai ribotoje rinkoje, kurioje veiklos nevykdė jokia kita kruizų kompanija. Be to, CIL nurodė nedidelį Le Levant pajėgumą ir tai, kad jo pasiūla iš esmės buvo orientuota į Šiaurės Amerikos klientus. Dėl šių priežasčių Prancūzijos valdžios institucijos ir CIL neigia, kad CIL suteiktas pranašumas būtų galėjęs turėti poveikį konkurencijos iškraipymui ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(108)

Prancūzijos valdžios institucijos ir CIL pažymėjo, kad Le Levant buvo eksploatuojamas iš Sen Pjero ir Mikelono, vadinasi, labai ribotoje rinkoje, kurioje veiklos nevykdė jokia kita kruizų kompanija. Be to, CIL nurodė nedidelį Le Levant pajėgumą ir tai, kad jo pasiūla iš esmės buvo orientuota į Šiaurės Amerikos klientus. Dėl šių priežasčių Prancūzijos valdžios institucijos ir CIL neigia, kad CIL suteiktas pranašumas būtų galėjęs turėti poveikį konkurencijos iškraipymui ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (109) | Reikėtų priminti, kad pagalba, skirta įmonės išlaidoms, kurias paprastai ji būtų patyrusi dėl kasdieninio valdymo ar įprastos veiklos, sumažinti, iš esmės iškraipo konkurencijos sąlygas (34). Buvo nuspręsta, kad bet koks pagalbos skyrimas įmonei, kuri savo veiklą vykdo Bendrijos rinkoje, gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai (35). |
| --- | --- |

(109)

Reikėtų priminti, kad pagalba, skirta įmonės išlaidoms, kurias paprastai ji būtų patyrusi dėl kasdieninio valdymo ar įprastos veiklos, sumažinti, iš esmės iškraipo konkurencijos sąlygas (34). Buvo nuspręsta, kad bet koks pagalbos skyrimas įmonei, kuri savo veiklą vykdo Bendrijos rinkoje, gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai (35).

| (110) | Komisija mano, kad nėra tikslinga kruizus iš Sen Pjero ir Mikelono laikyti atskira rinka. Tikėtina, kad šiame regione kruizinę kelionę planuojantis vartotojas taip pat pasirengęs planuoti kruizą kitomis kryptimis arba iš kitų uostų ir kad jo pasirinkimą lemia keletas veiksnių, pavyzdžiui, kaina, kuriai nagrinėjama priemonė gali turėti įtakos. Taigi kruizai yra dalis didesnės rinkos ir kadangi aptariamos mokestinės lengvatos atpalaiduoja CIL nuo išlaidų, kurias paprastai ji būtų patyrusi finansuodama savo ekonominę veiklą, pagalba gali iškraipyti konkurenciją šioje rinkoje. |
| --- | --- |

(110)

Komisija mano, kad nėra tikslinga kruizus iš Sen Pjero ir Mikelono laikyti atskira rinka. Tikėtina, kad šiame regione kruizinę kelionę planuojantis vartotojas taip pat pasirengęs planuoti kruizą kitomis kryptimis arba iš kitų uostų ir kad jo pasirinkimą lemia keletas veiksnių, pavyzdžiui, kaina, kuriai nagrinėjama priemonė gali turėti įtakos. Taigi kruizai yra dalis didesnės rinkos ir kadangi aptariamos mokestinės lengvatos atpalaiduoja CIL nuo išlaidų, kurias paprastai ji būtų patyrusi finansuodama savo ekonominę veiklą, pagalba gali iškraipyti konkurenciją šioje rinkoje.

| (111) | Dėl įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai Komisija pažymėjo, kad Le Levant pasiūla iš esmės buvo orientuota į Šiaurės Amerikos rinką ir kad šiuo tikslu CIL bendradarbiavo su amerikiečių kelionių agentūra, kuri rūpinosi kruizų reklama ir sklaida. Vis dėlto Komisija pažymi, kad negalima atmesti fakto, jog pagalba gali iškraipyti konkurenciją net tais atvejais, kai pagalbos gavėjas beveik visą savo produkciją eksportuoja į Bendrijai nepriklausančias šalis (36). Be to, atrodo, kad kruizai tam tikru mastu buvo parduodami ir Europoje. |
| --- | --- |

(111)

Dėl įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai Komisija pažymėjo, kad Le Levant pasiūla iš esmės buvo orientuota į Šiaurės Amerikos rinką ir kad šiuo tikslu CIL bendradarbiavo su amerikiečių kelionių agentūra, kuri rūpinosi kruizų reklama ir sklaida. Vis dėlto Komisija pažymi, kad negalima atmesti fakto, jog pagalba gali iškraipyti konkurenciją net tais atvejais, kai pagalbos gavėjas beveik visą savo produkciją eksportuoja į Bendrijai nepriklausančias šalis (36). Be to, atrodo, kad kruizai tam tikru mastu buvo parduodami ir Europoje.

| (112) | Todėl aptariama priemonė gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(112)

Todėl aptariama priemonė gali iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

2.5.   Pagalbos intensyvumas

| (113) | Komisija mano, kad pagalba apima visus sutaupytus mokesčius, kuriuos investuotojai pervedė į bendros nuosavybės bendroves kaip kapitalo padidinimą, dėl kurio jie įsipareigojo prisidėdami prie Le Levant finansavimo sistemos. |
| --- | --- |

(113)

Komisija mano, kad pagalba apima visus sutaupytus mokesčius, kuriuos investuotojai pervedė į bendros nuosavybės bendroves kaip kapitalo padidinimą, dėl kurio jie įsipareigojo prisidėdami prie Le Levant finansavimo sistemos.

| (114) | Prancūzijos valdžios institucijos teigė negalinčios apskaičiuoti sutaupytų mokesčių, kol neatliko kiekvieno investuotojo mokestinės padėties tyrimo. |
| --- | --- |

(114)

Prancūzijos valdžios institucijos teigė negalinčios apskaičiuoti sutaupytų mokesčių, kol neatliko kiekvieno investuotojo mokestinės padėties tyrimo.

| (115) | Komisija bet kokiu atveju nemano, kad ji turėtų tiksliai apskaičiuoti pagalbą, bet tik patikslinti jos apskaičiavimo pagrindus. Vis dėlto Komisija pažymi (tai neturi poveikio bendros pagalbos sumos apskaičiavimui), kad pagal Banko apskaičiavimus, pagrįstus standartinio investuotojo savybėmis (37), sutaupyti mokesčiai, gauti atskaičius vien tik laivo pirkimo kainą, leidžia gauti 278 506 FRF kapitalo įnašų už dviejų akcijų rinkinį, t. y. iš viso 102 490 200 FRF už 738 investuotojams parduotas akcijas, arba maždaug 44,8 % intensyvumą, palyginti su laivo kaina. |
| --- | --- |

(115)

Komisija bet kokiu atveju nemano, kad ji turėtų tiksliai apskaičiuoti pagalbą, bet tik patikslinti jos apskaičiavimo pagrindus. Vis dėlto Komisija pažymi (tai neturi poveikio bendros pagalbos sumos apskaičiavimui), kad pagal Banko apskaičiavimus, pagrįstus standartinio investuotojo savybėmis (37), sutaupyti mokesčiai, gauti atskaičius vien tik laivo pirkimo kainą, leidžia gauti 278 506 FRF kapitalo įnašų už dviejų akcijų rinkinį, t. y. iš viso 102 490 200 FRF už 738 investuotojams parduotas akcijas, arba maždaug 44,8 % intensyvumą, palyginti su laivo kaina.

3.   Dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka

| (116) | Komisijai nustačius, kad aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, reikėtų išnagrinėti jos suderinamumą su bendrąja rinka. Šiuo požiūriu Komisija savo sprendimuose pradėti procedūrą nurodė, kad, jos manymu pagalba turėtų būti nagrinėjama atsižvelgiant į Direktyvą 90/684/EEB ir ypač, atsižvelgiant į pagalbos tikslą, į minėtos direktyvos 4 straipsnio 7 dalį (38). Prancūzijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys užginčijo šio teisinio pagrindo tinkamumą dėl IV ir V dalyse nurodytų priežasčių. Todėl visų pirma reikėtų pagrįsti šio teisinio pagrindo pasirinkimą. |
| --- | --- |

(116)

Komisijai nustačius, kad aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, reikėtų išnagrinėti jos suderinamumą su bendrąja rinka. Šiuo požiūriu Komisija savo sprendimuose pradėti procedūrą nurodė, kad, jos manymu pagalba turėtų būti nagrinėjama atsižvelgiant į Direktyvą 90/684/EEB ir ypač, atsižvelgiant į pagalbos tikslą, į minėtos direktyvos 4 straipsnio 7 dalį (38). Prancūzijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys užginčijo šio teisinio pagrindo tinkamumą dėl IV ir V dalyse nurodytų priežasčių. Todėl visų pirma reikėtų pagrįsti šio teisinio pagrindo pasirinkimą.

| (117) | 1993 m. sausio 27 d. Komisijos sprendime neprieštarauti dėl valstybės pagalbos, susijusios su Pons įstatymu, aiškiai nustatyta, kad „aptariamos pagalbos skyrimui taikomi Bendrijos teisės taisyklės ir gairės dėl (...) tam tikrų pramonės veiklos sektorių...“. Todėl minėtas sprendimas neapima nagrinėjamos pagalbos, nes ji priklauso Direktyvos 90/684/EEB taikymo sričiai. |
| --- | --- |

(117)

1993 m. sausio 27 d. Komisijos sprendime neprieštarauti dėl valstybės pagalbos, susijusios su Pons įstatymu, aiškiai nustatyta, kad „aptariamos pagalbos skyrimui taikomi Bendrijos teisės taisyklės ir gairės dėl (...) tam tikrų pramonės veiklos sektorių...“. Todėl minėtas sprendimas neapima nagrinėjamos pagalbos, nes ji priklauso Direktyvos 90/684/EEB taikymo sričiai.

| (118) | Prancūzija ir suinteresuotosios šalys teigia, kad Direktyva 90/684/EEB taikoma tik pagalbai, skiriamai laivų statytojui ir kadangi Komisija nenustatė pranašumo, suteikto Le Levant pastačiusiai laivų statyklai, Direktyva 90/684/EEB šioje byloje netaikytina. Komisija negali pritarti šiam argumentui. Iš pačios Direktyvos 90/684/EEB 3 straipsnio 1 dalies formuluotės aišku, kad ji taikoma „visų rūšių pagalbai, teikiamai armatoriams arba tretiesiems asmenims kaip pagalba laivų statybai arba perdirbimui“. Todėl lemiančią reikšmę turi ne tiek pagalbos gavėjo statusas, kiek pagalbos tikslas, kad būtų taikoma Direktyva 90/684/EEB, skirta pagalbai laivų statybai, o ne laivų statytojams. Tokį aiškinimą patvirtina Teisingumo Teismo praktika, kuris, atsakydamas į argumentą, kad pagal Direktyvą 90/684/EEB turi būti atsižvelgiama tik į laivų gamybą, o ne jų eksploatavimą, nusprendė, kad jos nuostatos taikytinos „ne tik bet kokios rūšies pagalbai gamybai, tiesiogiai skirtai statykloms, bet ir 3 straipsnio 2 dalyje nustatytai pagalbai, nes šioje nuostatoje numatyta bet kokios rūšies pagalba, skirta armatoriams ar tretiesiems asmenims, kai ši pagalba iš tikrųjų naudojama laivų statybai ar perdirbimui Bendrijos statyklose“ (39). |
| --- | --- |

(118)

Prancūzija ir suinteresuotosios šalys teigia, kad Direktyva 90/684/EEB taikoma tik pagalbai, skiriamai laivų statytojui ir kadangi Komisija nenustatė pranašumo, suteikto Le Levant pastačiusiai laivų statyklai, Direktyva 90/684/EEB šioje byloje netaikytina. Komisija negali pritarti šiam argumentui. Iš pačios Direktyvos 90/684/EEB 3 straipsnio 1 dalies formuluotės aišku, kad ji taikoma „visų rūšių pagalbai, teikiamai armatoriams arba tretiesiems asmenims kaip pagalba laivų statybai arba perdirbimui“. Todėl lemiančią reikšmę turi ne tiek pagalbos gavėjo statusas, kiek pagalbos tikslas, kad būtų taikoma Direktyva 90/684/EEB, skirta pagalbai laivų statybai, o ne laivų statytojams. Tokį aiškinimą patvirtina Teisingumo Teismo praktika, kuris, atsakydamas į argumentą, kad pagal Direktyvą 90/684/EEB turi būti atsižvelgiama tik į laivų gamybą, o ne jų eksploatavimą, nusprendė, kad jos nuostatos taikytinos „ne tik bet kokios rūšies pagalbai gamybai, tiesiogiai skirtai statykloms, bet ir 3 straipsnio 2 dalyje nustatytai pagalbai, nes šioje nuostatoje numatyta bet kokios rūšies pagalba, skirta armatoriams ar tretiesiems asmenims, kai ši pagalba iš tikrųjų naudojama laivų statybai ar perdirbimui Bendrijos statyklose“ (39).

| (119) | Todėl Komisija patvirtina, kad pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas atsižvelgiant į Direktyvą 90/684/EEB. |
| --- | --- |

(119)

Todėl Komisija patvirtina, kad pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas atsižvelgiant į Direktyvą 90/684/EEB.

| (120) | Pagal Direktyvos 90/684/EEB 4 straipsnio 7 dalį pagalba, susijusi su laivų statyba ir perdirbimu, suteikta kaip pagalba plėtrai besivystančiai šaliai, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei ji atitinka šiuo tikslu Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) 6 darbo grupės sutarties dėl eksporto kreditų laivams susitarimo 6, 7 ir 8 straipsnių aiškinimo nuostatas arba bet kokius minėto susitarimo (toliau – EBPO kriterijai) pakeitimus. |
| --- | --- |

(120)

Pagal Direktyvos 90/684/EEB 4 straipsnio 7 dalį pagalba, susijusi su laivų statyba ir perdirbimu, suteikta kaip pagalba plėtrai besivystančiai šaliai, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei ji atitinka šiuo tikslu Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) 6 darbo grupės sutarties dėl eksporto kreditų laivams susitarimo 6, 7 ir 8 straipsnių aiškinimo nuostatas arba bet kokius minėto susitarimo (toliau – EBPO kriterijai) pakeitimus.

| (121) | Kaip1989 m. sausio 3 d. raštu SG (89) D/311 Komisija pranešė valstybėms narėms, pagalbos plėtrai projektai turi atitikti tokius EBPO kriterijus:






  — | laivai neturi plaukioti su patogios šalies vėliava, |
| --- | --- | --- |

(121)

Kaip1989 m. sausio 3 d. raštu SG (89) D/311 Komisija pranešė valstybėms narėms, pagalbos plėtrai projektai turi atitikti tokius EBPO kriterijus:

—

laivai neturi plaukioti su patogios šalies vėliava,

| — | jei pagalba negali būti priskirta valstybės pagalbai plėtrai pagal EBPO, pagalbos teikėjas turi patvirtinti, kad ji suteikiama pagal tarpvyriausybinį susitarimą, |
| --- | --- |

—

jei pagalba negali būti priskirta valstybės pagalbai plėtrai pagal EBPO, pagalbos teikėjas turi patvirtinti, kad ji suteikiama pagal tarpvyriausybinį susitarimą,

| — | pagalbos teikėjas turi užtikrinti, kad tikrasis savininkas gyvena pagalbą gaunančioje šalyje ir kad pagalbą gaunanti įmonė nėra neveikiantis užsienio bendrovės filialas (šalys, kurios gali gauti pagalbą, yra ne tik besivystančios šalys, kurias prie tokių priskyrė EBPO, bet ir visos asociacijos ryšiais su Europos Sąjunga susijusios šalys ir užjūrio teritorijos, įskaitant Prancūzijos užjūrio teritorijas), |
| --- | --- |

—

pagalbos teikėjas turi užtikrinti, kad tikrasis savininkas gyvena pagalbą gaunančioje šalyje ir kad pagalbą gaunanti įmonė nėra neveikiantis užsienio bendrovės filialas (šalys, kurios gali gauti pagalbą, yra ne tik besivystančios šalys, kurias prie tokių priskyrė EBPO, bet ir visos asociacijos ryšiais su Europos Sąjunga susijusios šalys ir užjūrio teritorijos, įskaitant Prancūzijos užjūrio teritorijas),

| — | pagalbos gavėjas turi įsipareigoti neparduoti laivo be valdžios institucijų leidimo. |
| --- | --- |

—

pagalbos gavėjas turi įsipareigoti neparduoti laivo be valdžios institucijų leidimo.

| (122) | Be to, suteikiamą pagalbą turi sudaryti mažiausiai 25 % nekompensuojama dalis. |
| --- | --- |

(122)

Be to, suteikiamą pagalbą turi sudaryti mažiausiai 25 % nekompensuojama dalis.

| (123) | Be to, kaip jau buvo nurodyta, Komisija taip pat turi patikrinti, ar projektas turi tikrą „plėtros požymį“. Teisingumo Teismo nuomone (40), Komisija privalo atskirai patikrinti projekto „plėtros“ požymį ir EBPO kriterijų laikymąsi. Todėl Komisija vertinimo tikslais privalo patikrinti, ar projektai iš tikrųjų skirti plėtrai ir ar jie nebūtų įgyvendinti negavus pagalbos (t. y. ar ši pagalba yra reikalinga). |
| --- | --- |

(123)

Be to, kaip jau buvo nurodyta, Komisija taip pat turi patikrinti, ar projektas turi tikrą „plėtros požymį“. Teisingumo Teismo nuomone (40), Komisija privalo atskirai patikrinti projekto „plėtros“ požymį ir EBPO kriterijų laikymąsi. Todėl Komisija vertinimo tikslais privalo patikrinti, ar projektai iš tikrųjų skirti plėtrai ir ar jie nebūtų įgyvendinti negavus pagalbos (t. y. ar ši pagalba yra reikalinga).

| (124) | Kaip Komisija nurodė sprendimuose pradėti procedūrą, aptariama pagalba atitinka EBPO kriterijus dėl tokių priežasčių:






  — | Le Levant eksploatuojamas su Prancūzijos vėliava. Todėl sąlyga, kad laivas negali būti eksploatuojamas su patogios šalies vėliava, yra įvykdyta. |
| --- | --- | --- |

(124)

Kaip Komisija nurodė sprendimuose pradėti procedūrą, aptariama pagalba atitinka EBPO kriterijus dėl tokių priežasčių:

—

Le Levant eksploatuojamas su Prancūzijos vėliava. Todėl sąlyga, kad laivas negali būti eksploatuojamas su patogios šalies vėliava, yra įvykdyta.

| — | Sen Pjeras ir Mikelonas įrašytas šalių, galinčių gauti pagalbą plėtrai, sąraše, kuris pridėtas prie Komisijos rašto valstybėms narėms SG (89) D/311. |
| --- | --- |

—

Sen Pjeras ir Mikelonas įrašytas šalių, galinčių gauti pagalbą plėtrai, sąraše, kuris pridėtas prie Komisijos rašto valstybėms narėms SG (89) D/311.

| — | Komisija pabrėžia, kad CIL pagal finansavimo sistemos sąlygas yra skirta tapti vienintele laivo savininke ir kad tarpiniu laikotarpiu ji eksploatuoja laivą, vykdydama savo komercines operacijas kaip faktinė savininkė. Dėl savininko gyvenamosios vietos sąlygos: Komisijos nuomone, CIL reikėtų vertinti kaip tikrąją Le Levant savininkę (41). CIL buveinė yra Volise ir Futūnoje. Šis salynas nėra „pagalbą galinti gauti šalis“ (toks yra Sen Pjeras ir Mikelonas). Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad abu salynai yra Komisijos sąraše, kuriame išvardytos šalys, galinčios gauti pagalbą plėtrai, Komisija šiuo požiūriu nekels prieštaravimų. Be to, CIL nėra neveikiantis užsienio bendrovės filialas. |
| --- | --- |

—

Komisija pabrėžia, kad CIL pagal finansavimo sistemos sąlygas yra skirta tapti vienintele laivo savininke ir kad tarpiniu laikotarpiu ji eksploatuoja laivą, vykdydama savo komercines operacijas kaip faktinė savininkė. Dėl savininko gyvenamosios vietos sąlygos: Komisijos nuomone, CIL reikėtų vertinti kaip tikrąją Le Levant savininkę (41). CIL buveinė yra Volise ir Futūnoje. Šis salynas nėra „pagalbą galinti gauti šalis“ (toks yra Sen Pjeras ir Mikelonas). Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad abu salynai yra Komisijos sąraše, kuriame išvardytos šalys, galinčios gauti pagalbą plėtrai, Komisija šiuo požiūriu nekels prieštaravimų. Be to, CIL nėra neveikiantis užsienio bendrovės filialas.

| — | Laivas negali būti perparduotas be Prancūzijos valdžios institucijų sutikimo, nes pagalba suteikta su sąlyga, kad CIL iš tikrųjų eksploatuos laivą mažiausiai penkerius metus, visų pirma į Sen Pjerą ir Mikeloną ir iš jo. |
| --- | --- |

—

Laivas negali būti perparduotas be Prancūzijos valdžios institucijų sutikimo, nes pagalba suteikta su sąlyga, kad CIL iš tikrųjų eksploatuos laivą mažiausiai penkerius metus, visų pirma į Sen Pjerą ir Mikeloną ir iš jo.

| — | Pagalbos intensyvumas yra didesnis negu 25 % (žr. 115 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

—

Pagalbos intensyvumas yra didesnis negu 25 % (žr. 115 konstatuojamąją dalį).

| (125) | Komisija taip pat turi patikrinti „plėtros požymį“, t. y. įsitikinti, kad pagalba gali prisidėti prie pagalbą gaunančios teritorijos plėtros. Šiame tyrime reikia atsižvelgti į aptariamos teritorijos aplinkybes ir specifinius poreikius. Šiuo požiūriu Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad pagalbos skyrimo metu Sen Pjero ir Mikelono ekonomika buvo ypač nepalankioje padėtyje. Istoriniu požiūriu salynas buvo priklausomas nuo pramoninės žvejybos. Staigus ir masinis šios pramonės žlugimas 1993 m., po Prancūzijai nepalankaus teisminio ginčo su Kanada dėl žvejybos teisių sprendimo ir Kanados moratoriumo dėl menkių žvejybos, sukėlė neatidėliotiną poreikį pertvarkyti teritorijos ekonomiką. Atsižvelgiant į nedidelę salyno teritoriją ir gyventojų skaičių, santykinį jo izoliuotumą ir ribotą ekonomiką, gerokai sumažinančią tokio pertvarkymo galimybes, ekonomikos diversifikavimas į turizmą, atskleidžiantis teritorijos nepaliestos gamtos ir nedidelio atstumo iki Šiaurės Amerikos žemyno privalumus, atrodė patraukliausia sritis. Sen Pjeras ir Mikelonas neturi sąlygų ilgalaikiam turizmui, todėl atrodė tikslinga bandyti plėtoti salyną kaip kruizų uostą. |
| --- | --- |

(125)

Komisija taip pat turi patikrinti „plėtros požymį“, t. y. įsitikinti, kad pagalba gali prisidėti prie pagalbą gaunančios teritorijos plėtros. Šiame tyrime reikia atsižvelgti į aptariamos teritorijos aplinkybes ir specifinius poreikius. Šiuo požiūriu Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad pagalbos skyrimo metu Sen Pjero ir Mikelono ekonomika buvo ypač nepalankioje padėtyje. Istoriniu požiūriu salynas buvo priklausomas nuo pramoninės žvejybos. Staigus ir masinis šios pramonės žlugimas 1993 m., po Prancūzijai nepalankaus teisminio ginčo su Kanada dėl žvejybos teisių sprendimo ir Kanados moratoriumo dėl menkių žvejybos, sukėlė neatidėliotiną poreikį pertvarkyti teritorijos ekonomiką. Atsižvelgiant į nedidelę salyno teritoriją ir gyventojų skaičių, santykinį jo izoliuotumą ir ribotą ekonomiką, gerokai sumažinančią tokio pertvarkymo galimybes, ekonomikos diversifikavimas į turizmą, atskleidžiantis teritorijos nepaliestos gamtos ir nedidelio atstumo iki Šiaurės Amerikos žemyno privalumus, atrodė patraukliausia sritis. Sen Pjeras ir Mikelonas neturi sąlygų ilgalaikiam turizmui, todėl atrodė tikslinga bandyti plėtoti salyną kaip kruizų uostą.

| (126) | Pastabose, pateiktose po 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimo pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad Le Levant eksploatavimas gali prisidėti prie Sen Pjero ir Mikelono plėtros: sukuriamos darbo vietos, dėl eksploatavimo teritorijoje patiriamos išlaidos. |
| --- | --- |

(126)

Pastabose, pateiktose po 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimo pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad Le Levant eksploatavimas gali prisidėti prie Sen Pjero ir Mikelono plėtros: sukuriamos darbo vietos, dėl eksploatavimo teritorijoje patiriamos išlaidos.

| (127) | Vis dėlto Sprendime 2001/882/EB Komisija padarė išvadą, kad „plėtros požymio“ nėra (42). Toks vertinimas visų pirma buvo pagrįstas tokiomis su pagalbos ekonominiu poveikiu susijusiomis išvadomis:






  — | Remdamasi turima informacija Komisija manė, kad Le Levant eksploatavimo finansinis poveikis 1999–2001 m. laikotarpiu gali būti vertinamas 5,52 mln. FRF, arba maždaug 0,84 mln. EUR. |
| --- | --- | --- |

(127)

Vis dėlto Sprendime 2001/882/EB Komisija padarė išvadą, kad „plėtros požymio“ nėra (42). Toks vertinimas visų pirma buvo pagrįstas tokiomis su pagalbos ekonominiu poveikiu susijusiomis išvadomis:

—

Remdamasi turima informacija Komisija manė, kad Le Levant eksploatavimo finansinis poveikis 1999–2001 m. laikotarpiu gali būti vertinamas 5,52 mln. FRF, arba maždaug 0,84 mln. EUR.

| — | Dėl tiesioginių darbo vietų sukūrimo: Komisija manė, kad joks poveikis nėra įrodytas, nes Prancūzijos valdžios institucijų pateiktoje informacijoje minima tik tai, kad „keturi buvę salyno žvejai buvo mokyti dirbti laive“. |
| --- | --- |

—

Dėl tiesioginių darbo vietų sukūrimo: Komisija manė, kad joks poveikis nėra įrodytas, nes Prancūzijos valdžios institucijų pateiktoje informacijoje minima tik tai, kad „keturi buvę salyno žvejai buvo mokyti dirbti laive“.

| — | Galiausiai dėl poveikio salyno infrastruktūros plėtrai ir netiesioginio poveikio, susijusio su kruizinių kelionių operatorių atvykimu, Komisija nustatė, kad Prancūzijos valdžios institucijų teiginiai nebuvo pagrįsti skaičiais ir kad nebuvo būtina į juos atsižvelgti siekiant įvertinti pagalbos priemonę Le Levant laivui. |
| --- | --- |

—

Galiausiai dėl poveikio salyno infrastruktūros plėtrai ir netiesioginio poveikio, susijusio su kruizinių kelionių operatorių atvykimu, Komisija nustatė, kad Prancūzijos valdžios institucijų teiginiai nebuvo pagrįsti skaičiais ir kad nebuvo būtina į juos atsižvelgti siekiant įvertinti pagalbos priemonę Le Levant laivui.

| (128) | Šios išvados žinoma buvo pagrįstos informacija, kurią Komisija turėjo sprendimo priėmimo metu. Kaip aiškiai matyti iš Teisingumo Teismo sprendimo po pateikto ieškinio dėl panaikinimo minėtoje byloje C-394/01 (43), Komisija savo sprendimą galėjo pagrįsti tik tais faktais, kuriuos ji sužinojo per oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimu, todėl atmetama tam tikra informacija, kurią Prancūzijos valdžios institucijos pateikė tik Teismo procedūros metu. |
| --- | --- |

(128)

Šios išvados žinoma buvo pagrįstos informacija, kurią Komisija turėjo sprendimo priėmimo metu. Kaip aiškiai matyti iš Teisingumo Teismo sprendimo po pateikto ieškinio dėl panaikinimo minėtoje byloje C-394/01 (43), Komisija savo sprendimą galėjo pagrįsti tik tais faktais, kuriuos ji sužinojo per oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą 1999 m. gruodžio 2 d. sprendimu, todėl atmetama tam tikra informacija, kurią Prancūzijos valdžios institucijos pateikė tik Teismo procedūros metu.

| (129) | Be to, naujose pastabose, kurias jos pateikė po 2006 m. gruodžio 6 d. Komisijos papildomo sprendimo, Prancūzijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys pateikė informaciją, kurios Komisija neturėjo priimdama Sprendimą 2001/882/EB ir kuri pateikia skirtingą Le Levant eksploatavimo ekonominio poveikio vaizdą. |
| --- | --- |

(129)

Be to, naujose pastabose, kurias jos pateikė po 2006 m. gruodžio 6 d. Komisijos papildomo sprendimo, Prancūzijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys pateikė informaciją, kurios Komisija neturėjo priimdama Sprendimą 2001/882/EB ir kuri pateikia skirtingą Le Levant eksploatavimo ekonominio poveikio vaizdą.

| (130) | Todėl kalbant apie darbo vietas iš Prancūzijos valdžios institucijų pastabų matyti, kad nuo 1999 m. iki 2001 m. liepos 25 d. mažiausiai 14 asmenų iš Sen Pjero ir Mikelono buvo įdarbinti Le Levant laive. Prie šių darbo vietų jūroje prisideda darbo vietos sausumoje, susijusios su vietiniais tiekėjais ir paslaugų teikėjais. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad dėl Le Levant eksploatavimo nuo 1999 m. iki 2001 m. liepos 25 d. buvo sukurta mažiausiai 10 darbo vietų sausumoje (44). |
| --- | --- |

(130)

Todėl kalbant apie darbo vietas iš Prancūzijos valdžios institucijų pastabų matyti, kad nuo 1999 m. iki 2001 m. liepos 25 d. mažiausiai 14 asmenų iš Sen Pjero ir Mikelono buvo įdarbinti Le Levant laive. Prie šių darbo vietų jūroje prisideda darbo vietos sausumoje, susijusios su vietiniais tiekėjais ir paslaugų teikėjais. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad dėl Le Levant eksploatavimo nuo 1999 m. iki 2001 m. liepos 25 d. buvo sukurta mažiausiai 10 darbo vietų sausumoje (44).

| (131) | Pagal tą pačią Prancūzijos valdžios institucijų pateiktą informaciją Le Levant eksploatavimas per 1999–2001 m. laikotarpį sukūrė Sen Pjere ir Mikelone 1,66 mln. EUR tiesioginių išlaidų (susijusių su laivo aprūpinimu degalais, keleivių pervežimu ir t. t.) (45). |
| --- | --- |

(131)

Pagal tą pačią Prancūzijos valdžios institucijų pateiktą informaciją Le Levant eksploatavimas per 1999–2001 m. laikotarpį sukūrė Sen Pjere ir Mikelone 1,66 mln. EUR tiesioginių išlaidų (susijusių su laivo aprūpinimu degalais, keleivių pervežimu ir t. t.) (45).

| (132) | Priešingai nei informacija, kurią Komisija turėjo 2001 m., šie nauji duomenys leidžia nustatyti pagrįstą poveikį darbo vietų kūrimui. Šis poveikis negali būti vertinamas kaip nedidelis atsižvelgiant į nedidelę teritorijos darbo rinką ir palyginus jį su darbo ieškančių žmonių skaičiumi (1999 m.–409 asmenys) (46). Be to, šie duomenys rodo, kad su Le Levant eksploatavimu susijusios tiesioginės išlaidos Sen Pjere ir Mikelone yra maždaug du kartus didesnės už sumą, į kurią Komisija atsižvelgė Sprendimo 2001/882/EB motyvuose (47). |
| --- | --- |

(132)

Priešingai nei informacija, kurią Komisija turėjo 2001 m., šie nauji duomenys leidžia nustatyti pagrįstą poveikį darbo vietų kūrimui. Šis poveikis negali būti vertinamas kaip nedidelis atsižvelgiant į nedidelę teritorijos darbo rinką ir palyginus jį su darbo ieškančių žmonių skaičiumi (1999 m.–409 asmenys) (46). Be to, šie duomenys rodo, kad su Le Levant eksploatavimu susijusios tiesioginės išlaidos Sen Pjere ir Mikelone yra maždaug du kartus didesnės už sumą, į kurią Komisija atsižvelgė Sprendimo 2001/882/EB motyvuose (47).

| (133) | Šie nauji duomenys leidžia konstatuoti, kad pagalba Le Levant laivui turėjo ekonominį poveikį, žinoma, ribotą, bet vis dėlto galintį prisidėti prie Sen Pjero ir Mikelono ekonominės plėtros. |
| --- | --- |

(133)

Šie nauji duomenys leidžia konstatuoti, kad pagalba Le Levant laivui turėjo ekonominį poveikį, žinoma, ribotą, bet vis dėlto galintį prisidėti prie Sen Pjero ir Mikelono ekonominės plėtros.

| (134) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat pabrėžė, kad pagalba bendresniu požiūriu galėjo prisidėti prie Sen Pjero ir Mikelono plėtros, skatindama būtiną jo ekonomikos diversifikaciją. Šiuo požiūriu tyrimo procedūra leido Komisijai nustatyti, kad Sen Pjero ir Mikelono ekonomikai iki 1993 m. buvo būdinga beveik išimtinė priklausomybė nuo pramoninės žvejybos, vėliau priklausomybė nuo viešojo sektoriaus ir viešųjų pirkimų (48). |
| --- | --- |

(134)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat pabrėžė, kad pagalba bendresniu požiūriu galėjo prisidėti prie Sen Pjero ir Mikelono plėtros, skatindama būtiną jo ekonomikos diversifikaciją. Šiuo požiūriu tyrimo procedūra leido Komisijai nustatyti, kad Sen Pjero ir Mikelono ekonomikai iki 1993 m. buvo būdinga beveik išimtinė priklausomybė nuo pramoninės žvejybos, vėliau priklausomybė nuo viešojo sektoriaus ir viešųjų pirkimų (48).

| (135) | Komisija pripažįsta, kad priklausomybė nuo labai riboto darbo vietų ir pajamų šaltinių skaičiaus gali stabdyti teritorijos plėtrą. Atsižvelgdama į geografinius Sen Pjero ir Mikelono ypatumus ir ribotą jo vidaus rinkos pobūdį Komisija pripažįsta, kad ekonomikos diversifikacija buvo naudinga jo plėtrai ir kad pagalbos skyrimo metu turizmas galėjo tapti daug žadančia diversifikacijos priemone. Komisija taip pat pritaria Prancūzijos valdžios institucijų pastaboms, kad salyno dydis sumažina galimybes siūlyti turizmą, pagrįstą ilgalaikėmis viešnagėmis, tačiau jo padėtis tinka kruizų veiklos plėtrai. |
| --- | --- |

(135)

Komisija pripažįsta, kad priklausomybė nuo labai riboto darbo vietų ir pajamų šaltinių skaičiaus gali stabdyti teritorijos plėtrą. Atsižvelgdama į geografinius Sen Pjero ir Mikelono ypatumus ir ribotą jo vidaus rinkos pobūdį Komisija pripažįsta, kad ekonomikos diversifikacija buvo naudinga jo plėtrai ir kad pagalbos skyrimo metu turizmas galėjo tapti daug žadančia diversifikacijos priemone. Komisija taip pat pritaria Prancūzijos valdžios institucijų pastaboms, kad salyno dydis sumažina galimybes siūlyti turizmą, pagrįstą ilgalaikėmis viešnagėmis, tačiau jo padėtis tinka kruizų veiklos plėtrai.

| (136) | Komisija pažymi, kad pagal Prancūzijos valdžios institucijų pateiktą informaciją salyną aplankančių kruizų keliautojų skaičius prieš suteikiant pagalbą ir pradedant eksploatuoti Le Levant patyrė didelių svyravimų, tačiau nuo 2000 m. padėtis, atrodo, stabilizavosi ir buvo palyginti aukšto lygio (49). |
| --- | --- |

(136)

Komisija pažymi, kad pagal Prancūzijos valdžios institucijų pateiktą informaciją salyną aplankančių kruizų keliautojų skaičius prieš suteikiant pagalbą ir pradedant eksploatuoti Le Levant patyrė didelių svyravimų, tačiau nuo 2000 m. padėtis, atrodo, stabilizavosi ir buvo palyginti aukšto lygio (49).

| (137) | Poveikis Sen Pjero ir Mikelono plėtrai vis dėlto gali pasirodyti nedidelis, visų pirma palyginti su pagalbos intensyvumu. Tačiau Komisija mano, kad pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas lyginant poveikį, kurį pagalba gali turėti Sen Pjero ir Mikelono plėtrai, ir prekybos tarp valstybių narių iškraipymo, kurį ji gali sukelti, dydį. Šiuo požiūriu Komisija mano, kad jei negalima paneigti, jog pagalba gali turėti tam tikrą neigiamą poveikį prekybai tarp valstybių narių, kaip buvo nurodyta 2.4 dalyje, vis dėlto gali būti, kad tas poveikis yra labai ribotas atsižvelgiant į ypatingas bylos aplinkybes. Tokiomis sąlygomis Komisija visų pirma pabrėžia, kad:






  — | Le Levant yra labai nedidelio pajėgumo laivas, galintis talpinti tik maždaug 95 keleivius – tai riboja jo poveikį rinkai. |
| --- | --- | --- |

(137)

Poveikis Sen Pjero ir Mikelono plėtrai vis dėlto gali pasirodyti nedidelis, visų pirma palyginti su pagalbos intensyvumu. Tačiau Komisija mano, kad pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas lyginant poveikį, kurį pagalba gali turėti Sen Pjero ir Mikelono plėtrai, ir prekybos tarp valstybių narių iškraipymo, kurį ji gali sukelti, dydį. Šiuo požiūriu Komisija mano, kad jei negalima paneigti, jog pagalba gali turėti tam tikrą neigiamą poveikį prekybai tarp valstybių narių, kaip buvo nurodyta 2.4 dalyje, vis dėlto gali būti, kad tas poveikis yra labai ribotas atsižvelgiant į ypatingas bylos aplinkybes. Tokiomis sąlygomis Komisija visų pirma pabrėžia, kad:

—

Le Levant yra labai nedidelio pajėgumo laivas, galintis talpinti tik maždaug 95 keleivius – tai riboja jo poveikį rinkai.

| — | Le Levant kruizų paslauga iš Sen Pjero ir Mikelono (tai reiškia ne Bendrijos vandenyse) iš esmės buvo orientuotas į Šiaurės Amerikos rinką (50) tiek dėl CIL sudarytų prekybinių tinklų, tiek dėl būtent salyno geografinės padėties, t. y. kruizų „mazgo“ (už maždaug 4 600 kilometrų nuo Paryžiaus, bet vos už 25 kilometrų nuo Kanados krantų) (51). |
| --- | --- |

—

Le Levant kruizų paslauga iš Sen Pjero ir Mikelono (tai reiškia ne Bendrijos vandenyse) iš esmės buvo orientuotas į Šiaurės Amerikos rinką (50) tiek dėl CIL sudarytų prekybinių tinklų, tiek dėl būtent salyno geografinės padėties, t. y. kruizų „mazgo“ (už maždaug 4 600 kilometrų nuo Paryžiaus, bet vos už 25 kilometrų nuo Kanados krantų) (51).

| — | Komisija taip pat pabrėžia, kad pagal jai pateiktą informaciją joks kitas Bendrijoje įsteigtas operatorius nesiūlo arba atitinkamu laikotarpiu nesiūlė kruizų į Sen Pjerą ir Mikeloną ir kad Le Levant organizuojami kruizai, jungiantys didelę prabangą ir neįprastas kryptis, akivaizdžiai buvo skirti labai siaurai ir mažai Europoje išplėtotai kruizų rinkos daliai. |
| --- | --- |

—

Komisija taip pat pabrėžia, kad pagal jai pateiktą informaciją joks kitas Bendrijoje įsteigtas operatorius nesiūlo arba atitinkamu laikotarpiu nesiūlė kruizų į Sen Pjerą ir Mikeloną ir kad Le Levant organizuojami kruizai, jungiantys didelę prabangą ir neįprastas kryptis, akivaizdžiai buvo skirti labai siaurai ir mažai Europoje išplėtotai kruizų rinkos daliai.

| (138) | Atsižvelgdama į ankstesnius teiginius Komisija konstatuoja, kad aptariama pagalba gali turėti įtakos Sen Pjero ir Mikelono plėtrai, padėdama sukurti darbo vietas ir diversifikuoti jo ekonomiką ir kad net ir nedidelis įnašas yra svarbesnis už prekybos tarp valstybių narių iškraipymą, kurį gali sukelti pagalba. |
| --- | --- |

(138)

Atsižvelgdama į ankstesnius teiginius Komisija konstatuoja, kad aptariama pagalba gali turėti įtakos Sen Pjero ir Mikelono plėtrai, padėdama sukurti darbo vietas ir diversifikuoti jo ekonomiką ir kad net ir nedidelis įnašas yra svarbesnis už prekybos tarp valstybių narių iškraipymą, kurį gali sukelti pagalba.

| (139) | Be to, Komisija konstatuoja, kad ši pagalba buvo reikalinga. Iš tikrųjų laivo eksploatavimo iš Sen Pjero ir Mikelono rentabilumo perspektyvos pagal Prancūzijos valdžios institucijų patvirtintą finansavimo sutartį buvo tokios, kad projekto rentabilumas galėjo būti užtikrintas tik dėl pagalbos. Todėl Le Levant statybos ir eksploatavimo projektas nebūtų buvęs įgyvendintas negavus pagalbos. |
| --- | --- |

(139)

Be to, Komisija konstatuoja, kad ši pagalba buvo reikalinga. Iš tikrųjų laivo eksploatavimo iš Sen Pjero ir Mikelono rentabilumo perspektyvos pagal Prancūzijos valdžios institucijų patvirtintą finansavimo sutartį buvo tokios, kad projekto rentabilumas galėjo būti užtikrintas tik dėl pagalbos. Todėl Le Levant statybos ir eksploatavimo projektas nebūtų buvęs įgyvendintas negavus pagalbos.

| (140) | Dėl pirmiau pateiktų priežasčių Komisija konstatuoja, kad pagalba Le Levant laivui turi „plėtros požymį“. |
| --- | --- |

(140)

Dėl pirmiau pateiktų priežasčių Komisija konstatuoja, kad pagalba Le Levant laivui turi „plėtros požymį“.

VIII.   IŠVADOS

| (141) | Komisija konstatuoja, kad Prancūzija neteisėtai skyrė aptariamą pagalbą, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas. Tačiau Komisija mano, kad ši pagalba yra pagalba plėtrai pagal Direktyvos 90/684/EEB 4 straipsnio 7 dalį, todėl yra suderinama su bendrąja rinka, |
| --- | --- |

(141)

Komisija konstatuoja, kad Prancūzija neteisėtai skyrė aptariamą pagalbą, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas. Tačiau Komisija mano, kad ši pagalba yra pagalba plėtrai pagal Direktyvos 90/684/EEB 4 straipsnio 7 dalį, todėl yra suderinama su bendrąja rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Prancūzija skyrė Compagnie des Îles du Levant kruizinio laivo Le Levant statybai, yra suderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 20 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL L 380, 1990 12 31, p. 27.

1

(2)  OL C 33, 2000 2 5, p. 6 ir OL C 23, 2007 2 1, p. 28.

2

(3)  OL C 33, 2000 2 5, p. 6.

3

(4)  OL L 327, 2001 12 12, p. 37.

4

(5)  Byla T-34/02, EURL Le Levant 001 prieš Komisiją, Rink. 2006, p. II-267. Anksčiau Prancūzija buvo pareiškusi ieškinį dėl Sprendimo 2001/882/EB pripažinimo negaliojančiu, kurį Teismas atmetė (2002 m. spalio 3 d. sprendimas, byla C-394/01, Prancūzija/Komisija, Rink. 2002, p. I-8245).

5

Le Levant 001

Prancūzija/Komisija

(6)  OL C 23, 2007 2 1, p. 28.

6

(7)  Aptariama bendrovė paprašė, kad jos tapatybė nebūtų atskleista. Todėl šiame sprendime ji bus vadinama „Banku“.

7

(8)  Sen Pjeras ir Mikelonas – 242 km2 plotą užimantis ir maždaug 6 500 gyventojų turintis salynas netoli Kanados krantų (maždaug už 25 km nuo Niufaundlando) – yra užjūrio administracinis vienetas.

8

2

(9)  CIL yra 100 % CIP kontroliuojamas filialas. CIP teikia garantiją už visus CIL pasirašytus įsipareigojimus, susijusius su Le Levant finansavimo operacija. Komisija mano, kad nereikėtų daryti skirtumo tarp šių dviejų subjektų, todėl šiame sprendime CIP ir CIL pavadinimai bus naudojami pakaitomis.

9

Le Levant

(10)  Kalbant apie įvykius iki euro įvedimo sumos Prancūzijos frankais tik informavimo tikslu verčiamos 6,5 FRF už 1 EUR kursu.

10

(11)  Kaip matyti iš Le Levant projekto rėmėjų Rinkos operacijų komisijai (ROK) pateiktų informacinių dokumentų, akcininkai „... reinvestuos teoriškai beveik visą mokesčių ekonomiją, kasmet pasirašydami laivo bendrasavininkių kapitalo padidinimą. Toks kapitalo padidinimas bus atliekamas taip, kad padėtų išlaikyti bendrovių finansinių išteklių pusiausvyrą, tačiau nepaliktų perviršio“. Kalbant apie laivo bendrasavininkių finansinius išteklius, „iš prognozuojamų bendros nuosavybės bendrovės sąskaitų“, pridėtų prie ROK pateiktų dokumentų, matyti, kad numatomas eksploatavimo rezultatas buvo neigiamas kiekvienais 1996–2003 m. laikotarpio metais.

11

Le Levant

reinvestuos teoriškai beveik visą mokesčių ekonomiją, kasmet pasirašydami laivo bendrasavininkių kapitalo padidinimą. Toks kapitalo padidinimas bus atliekamas taip, kad padėtų išlaikyti bendrovių finansinių išteklių pusiausvyrą, tačiau nepaliktų perviršio

iš prognozuojamų bendros nuosavybės bendrovės sąskaitų

(12)  1996 m. rugpjūčio 19 d. Banko ir CIP leidimo prašymas (toliau – leidimo prašymas), p. 21–22.

12

(13)  Išskyrus dvi EURL, kurios dėl techninių priežasčių negalėjo būti išbrauktos, bet kurios nuo 2004 m. sausio 2 d. neveikia.

13

(14)  Apie Paul įstatymą žr. 2001 m. gruodžio 3 d. Komisijos sprendimą (OL C 30, 2002 2 2, p. 13), apie Girardin įstatymą žr. 2003 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimą (OL C 16, 2004 1 22, p. 24).

14

Paul

Girardin

(15)  1999 m. kovo 30 d. Komisijos sprendimas 1999/719/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija numato suteikti kaip pagalbą plėtrai dviem kruiziniams laivams, pastatytiems Chantiers de l’Atlantique ir eksploatuojamiems Renaissance Financial Prancūzijos Polinezijoje, pirkti (OL L 292, 1999 11 13, p. 23).

15

Chantiers de l’Atlantique

Renaissance Financial

(16)  1998 m. lapkričio 12 d. Teismo sprendimas byloje C-415/96, Ispanija prieš Komisiją, Rink. 1998, p. I-6993, 32 punktas.

16

Ispanija

(17)  Šiuo klausimu žr. Teismo sprendimą byloje C-415/96, ypač jo 33 ir 34 punktus.

17

(18)  Žr., pavyzdžiui, 2006 m. sausio 10 d. Teismo sprendimą byloje C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di Firenze, Rink. 2006 p. I-289, 129 punktas.

18

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze

(19)  Leidimo prašymas, p. 11.

19

(20)  Leidimo prašymas, p. 11 ir 15.

20

(21)  Žr. informacinę ataskaitą, atliktą Valstybės finansų, biudžeto kontrolės ir ekonominių sąskaitų komisijos vardu dėl atleidimo nuo mokesčių užjūrio departamentuose ir teritorijose (Senatas, 2002–2003 m. eilinė sesija, ataskaita Nr. 51, pridėta prie 2003 m. lapkričio 7 d. posėdžio protokolo).

21

(22)  OL C 279, 1995 10 25, p. 3.

22

(23)  Minėtas sprendimas 1999/719/EB.

23

(24)  OL C 307, 1998 10 7, p. 6.

24

(25)  Toks požiūris palaikomas naujesnėje Komisijos praktikoje byloje „GIE fiscaux“: 2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas 2007/256/EB dėl pagalbos sistemos, Prancūzijos skirtos pagal Bendrojo mokesčių kodekso 39 CA straipsnį (OL L 112, 2007 4 30, p. 41), 101–103 punktai.

25

GIE fiscaux

(26)  Žr., pavyzdžiui, minėtą sprendimą Cassa di Risparmio, 107 ir 108 punktus.

26

Cassa di Risparmio

(27)  Minėtas sprendimas Cassa di Risparmio, 109–114 punktai.

27

Cassa di Risparmio

(28)  Le Levant laivo bendros nuosavybės bendrovės valdymo įgaliojimai, 4 priedas prie ROK pateiktos bylos (toliau – valdymo įgaliojimai).

28

Le Levant

(29)  Reklaminis leidinys „Tapkite kruizinio laivo Le Levant bendrasavininkiu“, pridėtas prie ROK pateiktų dokumentų.

29

Le Levant

(30)  Idem. Pagal Prancūzijos jūrų laivininkystės teisę faktas, kad subjektas yra laivo bendrasavininkis, nereiškia, jog jis automatiškai gali būti kvalifikuojamas laivo armatoriumi. Tai gali reikšti tik prielaidą, kuri gali būti patvirtinta arba atmesta, atsižvelgiant į valdymo veiksmus, susijusius su aptariamu laivu, siekiant iš šių veiksmų (kapitono skyrimas, atsakomybė už laivybos ir (arba) komercinį administravimą) nustatyti, kas yra laivo operatorius (1969 m. sausio 3 d. Įstatymas Nr. 69–8 dėl jūros laivų įrengimo ir pardavimo, iš dalies pakeistas, 1 ir 2 straipsniai).

30

Idem

(31)  Žr., pavyzdžiui, 1996 m. rugsėjo 26 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-241/94, Prancūzija prieš Komisiją, Rink. 1996, p. I-4551, ir 1998 m. gruodžio 1 d. sprendimą byloje C-200/97, Ecotrade prieš Altiforni e Ferriere di Servola, Rink. 1998, p. I-7907.

31

Prancūzija

Ecotrade

Altiforni e Ferriere di Servola

(32)  Šiuo klausimu žr. Teismo sprendimą byloje T-308/00, Salzgitter prieš Komisiją, Rink. 2004, p. II-1933, 38 punktas.

32

Salzgitter

(33)  Žr. 10 konstatuojamąją dalį.

33

(34)  Žr. 2000 m. rugsėjo 19 d. sprendimą byloje C-156/98, Vokietija prieš Komisiją, Rink. p. I-6857, 30 punktas, ir minėtą Teismo praktiką.

34

Vokietija

(35)  Žr. visų pirma 1980 m. rugsėjo 17 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje 730/79, Philip Morris prieš Komisiją, Rink. 1979, p. 2671, 11 ir 12 punktai.

35

Philip Morris

(36)  1990 m. kovo 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-142/87, Belgija prieš Komisiją, Rink. 1990, p. I-959, 35 punktas.

36

Belgija

(37)  Žr. 2006 m. gruodžio 6 d. papildomą sprendimą, 72 punktas.

37

(38)  Direktyva 90/684/EEB nustojo galioti 1997 m. gruodžio 31 d. Vis dėlto, atsižvelgiant į Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų siekiant nustatyti neteisėtą valstybės pagalbą, apibrėžimo, ji yra tinkama nagrinėjant šią bylą, nes jos nuostatos galiojo pagalbos skyrimo metu (OL C 119, 2002 5 22, p. 22).

38

(39)  1993 m. gegužės 18 d. Teismo sprendimas jungtinėse bylose C-356/90 ir C-180/91, Belgija prieš Komisiją (Rink. 1993, p. I-2323), 14 punktas.

39

Belgija

(40)  1994 m. spalio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-400/92, Vokietija prieš Komisiją, Rink. 1994, p. I-4701.

40

Vokietija

(41)  Šis tyrimas atitinka minėtoje Renaissance byloje atliktą tyrimą.

41

Renaissance

(42)  Sprendimas 2001/882/EB, 33 konstatuojamoji dalis.

42

(43)  Žr. 5 išnašą.

43

(44)  Pagal Prancūzijos valdžios institucijas, per pirmuosius penkerius Le Levant eksploatavimo metus, t. y. 1999–2003 m., laive buvo įdarbinti 14–16 Sen Pjero ir Mikelono gyventojų. Per tą patį laikotarpį dėl Le Levant eksploatavimo sausumoje buvo sukurta 11–12 darbo vietų. Vis dėlto dėl su teisinio tikrumo principu susijusių aspektų šiame sprendime Komisija atsižvelgs tik į faktus, susijusius su laikotarpiu iki Sprendimo 2001/882/EB. Be to, Komisija atsižvelgs tik į mažiausią darbo vietų skaičių.

44

Le Levant

Le Levant

(45)  Šis laikotarpis apima visus 2001 m. Be to, pažymėtina, kad Prancūzijos valdžios institucijos 2002 ir 2003 m. tiesiogiai su Le Levant susijusias išlaidas vertina 1,66 mln. EUR per metus, arba maždaug 3,4 mln. EUR per pirmuosius penkerius Le Levant eksploatavimo metus.

45

Le Levant

(46)  1999 m. gruodžio 31 d. darbo ieškančių žmonių skaičius (Institut d’émission des départements d’outremer, ataskaita „Sen Pjeras ir Mikelonas 1999 m.“).

46

Institut d’émission des départements d’outremer

(47)  Arba, 1999–2001 m. laikotarpiu, maždaug 1,66 mln. EUR, palyginti su maždaug 0,84 mln. EUR (5,52 mln. FRF) suma, kurią įvertino Komisija Sprendime 2001/882/EB.

47

(48)  1999 m. statybos ir viešųjų darbų bei žvejybos sektoriai, plačiai remiami valdžios institucijų, sudarė 63,8 % darbo vietų. Tarnautojai sudarė 25,8 % darbingų gyventojų (žr. Institut d’émission des départements d’outremer, ataskaita „Sen Pjeras ir Mikelonas 1999 m.“).

48

Institut d’émission des départements d’outremer

(49)  1995 m. buvo 2 134 kruizų, 1996 m. – 820, 1997 m. – 785, 1997 m. – 2 123, 1998 m. – 2 123, 1999 m. – 428, o 2000 m. pasiekė 3 242, 2001 m. – 2 474. Be to, toks lygis išsilaikė per visą Le Levant eksploatavimo laikotarpį ir 2002 m. pasiekė 5 120 kruizų keliautojų ir 2003 m. – 3 022.

49

Le Levant

(50)  Iš Banko ir CIP Prancūzijos valdžios institucijoms pateikto leidimo prašymo matyti, kad Le Levant projektas labai priklausė nuo „ryšių, jungiančių CIP ir Travel Dynamics [...], amerikiečių turų operatorių, kurio specializacija – kruizų organizavimas“. CIP pažymi, kad Le Levant projektas parengtas remiantis patirtimi, įgyta dirbant su pirmuoju laivu – Ponant – kurio „klientai ... visų pirma iš Šiaurės Amerikos ... šiuo metu iš esmės yra dėl su Travel Dynamics įsteigtos partnerystės“. CIP pridūrė, kad ji įrodė, jog „gali į Prancūzijos laivą pritraukti klientų iš Šiaurės Amerikos“. Iš Institut d’émission d’outre-mer ataskaitos „Sen Pjeras ir Mikelonas 1999 m.“ (37 puslapis) taip pat matyti, kad keliones tokia kryptimi 1999 m. pardavinėjo vienuolika Šiaurės Amerikos turų operatorių, palyginti tik su dviem Prancūzijos turų operatoriais.

50

(51)  Komisija 2002 m. liepos 24 d. Sprendime 2003/66/EB dėl koncentracijos pripažinimo suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu (Byla COMP/M.2706 – Carnival Corporation/P & O Princess) (OL L 248, 2003 9 30, p. 1) nustatė, kad kruizų rinka yra iš esmės nacionalinė rinka.

51

---

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/35

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. rugsėjo 10 d.

kuriuo baigiama patikrinimo procedūra dėl Korėjos Respublikos nustatytų priemonių, turinčių poveikio kosmetikos, parfumerijos gaminių ir asmens higienos priemonių importui, platinimui ir reklamai

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4837)

(2008/747/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3286/94, nustatantį Bendrijos procedūras bendrosios komercijos politikos srityje, siekiant užtikrinti naudojimąsi tarptautinės prekybos, ypač globojant Pasaulio prekybos organizacijai, taisyklių suteiktomis Bendrijos teisėmis (1), ir ypač jo 11 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | 1998 m. balandžio 2 d. Europos kosmetikos, asmens higienos priemonių ir parfumerijos gamintojų asociacija (COLIPA) pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 3286/94 (toliau – Reglamentas) 4 straipsnį pateikė skundą savo narių, eksportuojančių ar pageidaujančių eksportuoti į Korėjos Respubliką, vardu. |
| --- | --- |

(1)

1998 m. balandžio 2 d. Europos kosmetikos, asmens higienos priemonių ir parfumerijos gamintojų asociacija (COLIPA) pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 3286/94 (toliau – Reglamentas) 4 straipsnį pateikė skundą savo narių, eksportuojančių ar pageidaujančių eksportuoti į Korėjos Respubliką, vardu.

| (2) | Skundo pateikėjas teigė, kad Bendrija, parduodama kosmetikos gaminius Korėjos Respublikoje, susiduria su įvairiomis prekybos kliūtimis, kaip apibrėžta Reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Tariamos prekybos kliūtys buvo šios:






  a) | atitikties vertinimo procedūrą, pagal kurią tiriama importuojama kosmetika, turėjo atlikti Korėjos administracija Korėjoje; |
| --- | --- | --- |

(2)

Skundo pateikėjas teigė, kad Bendrija, parduodama kosmetikos gaminius Korėjos Respublikoje, susiduria su įvairiomis prekybos kliūtimis, kaip apibrėžta Reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Tariamos prekybos kliūtys buvo šios:

a)

atitikties vertinimo procedūrą, pagal kurią tiriama importuojama kosmetika, turėjo atlikti Korėjos administracija Korėjoje;

| b) | apsunkinantis administracinis produktų atsekimas, įskaitant slaptos komercinės informacijos teikimą Korėjos pramonės asociacijai; |
| --- | --- |

b)

apsunkinantis administracinis produktų atsekimas, įskaitant slaptos komercinės informacijos teikimą Korėjos pramonės asociacijai;

| c) | diskriminacinė reklamos leidimų išdavimo tvarka; |
| --- | --- |

c)

diskriminacinė reklamos leidimų išdavimo tvarka;

| d) | ženklinimo tvarka, ES kosmetikos ingredientų registro nepripažinimas, draudimas teikti dovaną kartu su pirkiniu ir kai kurios reklamos kliūtys. |
| --- | --- |

d)

ženklinimo tvarka, ES kosmetikos ingredientų registro nepripažinimas, draudimas teikti dovaną kartu su pirkiniu ir kai kurios reklamos kliūtys.

| (3) | Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad ši veikla darė neigiamą poveikį prekybai, kaip apibrėžta Reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(3)

Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad ši veikla darė neigiamą poveikį prekybai, kaip apibrėžta Reglamento 2 straipsnio 4 dalyje.

| (4) | Todėl Komisija, pasitarusi su Reglamentu įsteigtu Patariamuoju komitetu, nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių patikrinimo, kuriuo siekiama išsiaiškinti susijusius teisinius ir faktinius klausimus, procedūros inicijavimą. Taigi, patikrinimo procedūra buvo pradėta 1998 m. gegužės 19 d. (2). |
| --- | --- |

(4)

Todėl Komisija, pasitarusi su Reglamentu įsteigtu Patariamuoju komitetu, nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių patikrinimo, kuriuo siekiama išsiaiškinti susijusius teisinius ir faktinius klausimus, procedūros inicijavimą. Taigi, patikrinimo procedūra buvo pradėta 1998 m. gegužės 19 d. (2).

B.   PATIKRINIMO PROCEDŪROS IŠVADOS

| (5) | 1999 m. atlikus tyrimą, paaiškėjo, kad atitikties vertinimo procedūra buvo diskriminacinė ir bereikalingai apsunkinanti, todėl buvo pažeisti PPO susitarimo dėl techninių prekybos kliūčių (toliau – TPK susitarimas) 5.1.1 ir 5.1.2 straipsniai, visų pirma dėl to, kad Korėjos produktams, priešingai nei importuojamai kosmetikai, prieš juos pateikiant rinkai, leidimų išdavimo procedūra taikoma nebuvo. Nustatyta, kad dėl privalomo administracinio produktų atsekimo dokumentų teikimo bereikalingai padvigubėjo importuotojų administracinis darbas, o tai prieštarauja TPK susitarimo 5.1.2 straipsniui. Dėl kosmetikos reklamos tvarkos, Komisija nerado įrodymų, kad teisės aktai ar jų vykdymas buvo diskriminaciniai. Galiausiai, dėl kitos skunde paminėtos veiklos, Korėjos įstatymas dėl ženklinimo jau buvo iš dalies pakeistas, o ES registras buvo pripažintas. Joks skundas dėl Korėjos tvarkos, susijusios su dovanos kartu su pirkiniu teikimo, nebuvo pagrįstas, kadangi kai kuriose valstybėse narėse taip pat galima nustatyti visiško draudimo pavyzdžių. Tyrimo metu taip pat nustatyta, kad kai kurios tiriamos priemonės kartu darė arba gali daryti neigiamą poveikį, kaip apibrėžta Reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(5)

1999 m. atlikus tyrimą, paaiškėjo, kad atitikties vertinimo procedūra buvo diskriminacinė ir bereikalingai apsunkinanti, todėl buvo pažeisti PPO susitarimo dėl techninių prekybos kliūčių (toliau – TPK susitarimas) 5.1.1 ir 5.1.2 straipsniai, visų pirma dėl to, kad Korėjos produktams, priešingai nei importuojamai kosmetikai, prieš juos pateikiant rinkai, leidimų išdavimo procedūra taikoma nebuvo. Nustatyta, kad dėl privalomo administracinio produktų atsekimo dokumentų teikimo bereikalingai padvigubėjo importuotojų administracinis darbas, o tai prieštarauja TPK susitarimo 5.1.2 straipsniui. Dėl kosmetikos reklamos tvarkos, Komisija nerado įrodymų, kad teisės aktai ar jų vykdymas buvo diskriminaciniai. Galiausiai, dėl kitos skunde paminėtos veiklos, Korėjos įstatymas dėl ženklinimo jau buvo iš dalies pakeistas, o ES registras buvo pripažintas. Joks skundas dėl Korėjos tvarkos, susijusios su dovanos kartu su pirkiniu teikimo, nebuvo pagrįstas, kadangi kai kuriose valstybėse narėse taip pat galima nustatyti visiško draudimo pavyzdžių. Tyrimo metu taip pat nustatyta, kad kai kurios tiriamos priemonės kartu darė arba gali daryti neigiamą poveikį, kaip apibrėžta Reglamento 2 straipsnio 4 dalyje.

C.   TOLESNI VEIKSMAI TYRIMUI PASIBAIGUS

| (6) | Atlikus tyrimą, 1999 m. liepos mėn. pabaigoje pasikeitus laiškais buvo pasiektas susitarimas dėl importuojamos kosmetikos tyrimų nutraukimo. |
| --- | --- |

(6)

Atlikus tyrimą, 1999 m. liepos mėn. pabaigoje pasikeitus laiškais buvo pasiektas susitarimas dėl importuojamos kosmetikos tyrimų nutraukimo.

| (7) | Korėja tuo pačiu metu priėmė naujus teisės aktus dėl kosmetikos, kuriais reglamentuojama kosmetikos gamyba, platinimas ir pardavimas bei sukuriama nauja kosmetikos gaminių, kuriems nustatyta sudėtingesnė nei įprastai kosmetikai taikoma tvarka, kategorija (toliau – gydomoji kosmetika). Komisija priėmė sprendimą dėl TPK procedūros sustabdymo (3), kad būtų stebimas naujųjų kosmetikos taisyklių veikimas ir vykdymas. 2000 m. atlikus naujosios tvarkos vertinimą padarytos išankstinės išvados, kad taisyklės buvo pernelyg apsunkinančios ir galėjo riboti prekybą. |
| --- | --- |

(7)

Korėja tuo pačiu metu priėmė naujus teisės aktus dėl kosmetikos, kuriais reglamentuojama kosmetikos gamyba, platinimas ir pardavimas bei sukuriama nauja kosmetikos gaminių, kuriems nustatyta sudėtingesnė nei įprastai kosmetikai taikoma tvarka, kategorija (toliau – gydomoji kosmetika). Komisija priėmė sprendimą dėl TPK procedūros sustabdymo (3), kad būtų stebimas naujųjų kosmetikos taisyklių veikimas ir vykdymas. 2000 m. atlikus naujosios tvarkos vertinimą padarytos išankstinės išvados, kad taisyklės buvo pernelyg apsunkinančios ir galėjo riboti prekybą.

| (8) | Po keleto susitikimų su Korėjos valdžios institucijomis buvo padaryta didelė pažanga – Korėjos maisto ir vaistų asociacija (KMVA) du kartus iš eilės peržiūrėjo Gydomosios kosmetikos patikros taisykles. Po 2003 m. pakeitimo – priimant in vivo tyrimų duomenis, veiksmingumo duomenis apie visą formulę (vietoje duomenų apie konkrečius veikliuosius ingredientus), kai kuriems produktams nebetaikant veiksmingumo patikros ir gerinant ingredientų specifikaciją, šiek tiek patobulinta gydomosios kosmetikos patikra. 2004 m. priėmus pakeitimą, panaikintas reikalavimas teikti duomenis apie patvarumą, labiau pagerinta ingredientų specifikacija ir nurodyti kai kurie veiklieji ingredientai, kuriems veiksmingumo patikra nebetaikoma. |
| --- | --- |

(8)

Po keleto susitikimų su Korėjos valdžios institucijomis buvo padaryta didelė pažanga – Korėjos maisto ir vaistų asociacija (KMVA) du kartus iš eilės peržiūrėjo Gydomosios kosmetikos patikros taisykles. Po 2003 m. pakeitimo – priimant in vivo tyrimų duomenis, veiksmingumo duomenis apie visą formulę (vietoje duomenų apie konkrečius veikliuosius ingredientus), kai kuriems produktams nebetaikant veiksmingumo patikros ir gerinant ingredientų specifikaciją, šiek tiek patobulinta gydomosios kosmetikos patikra. 2004 m. priėmus pakeitimą, panaikintas reikalavimas teikti duomenis apie patvarumą, labiau pagerinta ingredientų specifikacija ir nurodyti kai kurie veiklieji ingredientai, kuriems veiksmingumo patikra nebetaikoma.

| (9) | Tačiau kai kurie klausimai liko neišspręsti, ir ES kosmetikos importuotojai dėl griežto KMVA Korėjos įstatymų aiškinimo ir taikymo daugeliu atveju vis tiek negalėjo pasinaudoti dėl šių pakeitimų pagerėjusiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(9)

Tačiau kai kurie klausimai liko neišspręsti, ir ES kosmetikos importuotojai dėl griežto KMVA Korėjos įstatymų aiškinimo ir taikymo daugeliu atveju vis tiek negalėjo pasinaudoti dėl šių pakeitimų pagerėjusiomis sąlygomis.

| (10) | Po ketverius metus trukusių susitikimų Korėjos valdžios institucijos galiausiai sutiko pašalinti likusias ES kosmetikos gaminių importo į Korėją ir pardavimo joje kliūtis, susidariusias dėl Korėjos įstatymų įgyvendinimo. Konkrečiau, įsipareigojimai yra šie: a) kiekvienu konkrečiu atveju (atliekant peržiūrą ir įvertinant visą produktą) nustatyti, ar remiantis kosmetikos gaminio etiketėje nurodyta informacija vartotojas gali padaryti išvadą, kad tai – gydomosios kosmetikos gaminys (todėl jam taikoma veiksmingumo patikra); b) pripažinti gatavų gaminių „prieš“ ir „po“ palyginimo tyrimus (palyginti su ankstesniu reikalavimu atlikti palyginimo tyrimus, naudojant placebus); c) taikyti paprastesnę gaminių nuo raukšlių registracijos ir rinkai pateiktų šių gaminių kontrolės tvarką; d) atleisti nuo reikalavimo teikti tos pačios serijos gaminių veiksmingumo duomenis; e) didinti gydomosios kosmetikos veikliųjų ingredientų tvirtinimo skaidrumą; f) atliekant importuojamų kosmetikos gaminių muitinį įforminimą, panaikinti įpareigojimą teikti slaptus duomenis Korėjos pramonės asociacijai ir įsipareigoti laikytis konkrečių terminų; g) konsultuotis su importuotojais dėl teisės aktų ir administracinių gairių, susijusių su kosmetikos gaminiais, rengimo, priėmimo ir taikymo. Šie įsipareigojimai, skundo pateikėjo (COLIPA) vertinimu, yra pakankami. |
| --- | --- |

(10)

Po ketverius metus trukusių susitikimų Korėjos valdžios institucijos galiausiai sutiko pašalinti likusias ES kosmetikos gaminių importo į Korėją ir pardavimo joje kliūtis, susidariusias dėl Korėjos įstatymų įgyvendinimo. Konkrečiau, įsipareigojimai yra šie: a) kiekvienu konkrečiu atveju (atliekant peržiūrą ir įvertinant visą produktą) nustatyti, ar remiantis kosmetikos gaminio etiketėje nurodyta informacija vartotojas gali padaryti išvadą, kad tai – gydomosios kosmetikos gaminys (todėl jam taikoma veiksmingumo patikra); b) pripažinti gatavų gaminių „prieš“ ir „po“ palyginimo tyrimus (palyginti su ankstesniu reikalavimu atlikti palyginimo tyrimus, naudojant placebus); c) taikyti paprastesnę gaminių nuo raukšlių registracijos ir rinkai pateiktų šių gaminių kontrolės tvarką; d) atleisti nuo reikalavimo teikti tos pačios serijos gaminių veiksmingumo duomenis; e) didinti gydomosios kosmetikos veikliųjų ingredientų tvirtinimo skaidrumą; f) atliekant importuojamų kosmetikos gaminių muitinį įforminimą, panaikinti įpareigojimą teikti slaptus duomenis Korėjos pramonės asociacijai ir įsipareigoti laikytis konkrečių terminų; g) konsultuotis su importuotojais dėl teisės aktų ir administracinių gairių, susijusių su kosmetikos gaminiais, rengimo, priėmimo ir taikymo. Šie įsipareigojimai, skundo pateikėjo (COLIPA) vertinimu, yra pakankami.

D.   IŠVADA IR REKOMENDACIJOS

| (11) | Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą analizę, manoma, kad patikrinimo procedūrai pasibaigus padėtis, susijusi su COLIPA pateiktame skunde aprašytomis tariamomis prekybos kliūtimis, yra priimtina. Todėl, remiantis Reglamento 11 straipsnio 1 dalimi, patikrinimo procedūra turėtų būti baigta. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą analizę, manoma, kad patikrinimo procedūrai pasibaigus padėtis, susijusi su COLIPA pateiktame skunde aprašytomis tariamomis prekybos kliūtimis, yra priimtina. Todėl, remiantis Reglamento 11 straipsnio 1 dalimi, patikrinimo procedūra turėtų būti baigta.

| (12) | Pasitarusi su Patariamuoju komitetu dėl šiame sprendime numatomų priemonių, |
| --- | --- |

(12)

Pasitarusi su Patariamuoju komitetu dėl šiame sprendime numatomų priemonių,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Patikrinimo procedūra dėl Korėjos Respublikos nustatytų priemonių, turinčių poveikio kosmetikos, parfumerijos gaminių ir asmens higienos priemonių importui, platinimui ir reklamai, yra baigiama.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 10 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 349, 1994 12 31, p. 71.

1

(2)  OL C 154, 1998 5 19, p. 12.

2

(3)  OL L 4, 2001 1 9, p. 29.

3

---

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/37

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. rugsėjo 18 d.

dėl triflumizolo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registracijos panaikinimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 5075)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/748/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 8 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad valstybė narė gali 12 metų nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos leisti teikti rinkai augalų apsaugos produktus, kuriuose yra veikliųjų medžiagų, neįrašytų į šios direktyvos I priedą, ir kurie dvejus metus nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos yra rinkoje, kol šios medžiagos bus laipsniškai tiriamos pagal darbų programą. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad valstybė narė gali 12 metų nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos leisti teikti rinkai augalų apsaugos produktus, kuriuose yra veikliųjų medžiagų, neįrašytų į šios direktyvos I priedą, ir kurie dvejus metus nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos yra rinkoje, kol šios medžiagos bus laipsniškai tiriamos pagal darbų programą.

| (2) | Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (2) ir (EB) Nr. 1490/2002 (3) nustatytos Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos išsamios trečiojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti dėl to, ar reikia įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Šiame sąraše yra triflumizolas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (2) ir (EB) Nr. 1490/2002 (3) nustatytos Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos išsamios trečiojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti dėl to, ar reikia įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Šiame sąraše yra triflumizolas.

| (3) | Triflumizolo poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pranešėjo pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 ir (EB) Nr. 1490/2002 išdėstytas nuostatas. Be to, šiais reglamentais skiriamos valstybės narės ataskaitų rengėjos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 451/2000 8 straipsnio 1 dalies nuostatas privalo pateikti atitinkamas vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas Europos maisto saugos tarnybai (EMST). Triflumizolo ataskaitą rengiančia valstybe nare buvo paskirti Nyderlandai, o visa atitinkama informacija buvo pateikta 2006 m. sausio 4 d. |
| --- | --- |

(3)

Triflumizolo poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pranešėjo pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 ir (EB) Nr. 1490/2002 išdėstytas nuostatas. Be to, šiais reglamentais skiriamos valstybės narės ataskaitų rengėjos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 451/2000 8 straipsnio 1 dalies nuostatas privalo pateikti atitinkamas vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas Europos maisto saugos tarnybai (EMST). Triflumizolo ataskaitą rengiančia valstybe nare buvo paskirti Nyderlandai, o visa atitinkama informacija buvo pateikta 2006 m. sausio 4 d.

| (4) | Komisija apsvarstė triflumizolą vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1490/2002 11a straipsniu. Šios medžiagos peržiūros ataskaitos projektą valstybės narės ir Komisija apsvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2008 m. gegužės 20 d. pateikė kaip Komisijos peržiūros ataskaitą. |
| --- | --- |

(4)

Komisija apsvarstė triflumizolą vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1490/2002 11a straipsniu. Šios medžiagos peržiūros ataskaitos projektą valstybės narės ir Komisija apsvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2008 m. gegužės 20 d. pateikė kaip Komisijos peržiūros ataskaitą.

| (5) | Komitetas, nagrinėdamas šią veikliąją medžiagą, atsižvelgė į valstybių narių pastabas ir padarė išvadą, kad yra akivaizdžių požymių, leidžiančių manyti, kad ši medžiaga turi žalingą poveikį žmonių sveikatai, o operatoriaus ir darbuotojo sąlyčio lygis yra didesnis nei 100 % leistino operatoriaus sąlyčio lygio (LOSL). |
| --- | --- |

(5)

Komitetas, nagrinėdamas šią veikliąją medžiagą, atsižvelgė į valstybių narių pastabas ir padarė išvadą, kad yra akivaizdžių požymių, leidžiančių manyti, kad ši medžiaga turi žalingą poveikį žmonių sveikatai, o operatoriaus ir darbuotojo sąlyčio lygis yra didesnis nei 100 % leistino operatoriaus sąlyčio lygio (LOSL).

| (6) | Komisija paragino pranešėją pateikti pastabas apie triflumizolo svarstymo rezultatus ir apie tai, ar jis ketina toliau pritarti, kad ši medžiaga būtų įtraukta į priedą. Pranešėjas pateikė pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos. Tačiau, nepaisant pranešėjo argumentų, nustatyta, kad minėtosios problemos negali būti išspręstos, o remiantis pateikta informacija atliktas vertinimas neparodė, jog galima tikėtis, kad augalų apsaugos produktai, kuriuose yra triflumizolo, siūlomomis naudojimo sąlygomis iš esmės atitiktų Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(6)

Komisija paragino pranešėją pateikti pastabas apie triflumizolo svarstymo rezultatus ir apie tai, ar jis ketina toliau pritarti, kad ši medžiaga būtų įtraukta į priedą. Pranešėjas pateikė pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos. Tačiau, nepaisant pranešėjo argumentų, nustatyta, kad minėtosios problemos negali būti išspręstos, o remiantis pateikta informacija atliktas vertinimas neparodė, jog galima tikėtis, kad augalų apsaugos produktai, kuriuose yra triflumizolo, siūlomomis naudojimo sąlygomis iš esmės atitiktų Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus.

| (7) | Todėl triflumizolas neturėtų būti įtrauktas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. |
| --- | --- |

(7)

Todėl triflumizolas neturėtų būti įtrauktas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.

| (8) | Reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad galiojanti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra triflumizolo, registracija per nustatytą laikotarpį būtų panaikinta, nebūtų atnaujinama ir kad nebūtų registruojami nauji produktai. |
| --- | --- |

(8)

Reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad galiojanti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra triflumizolo, registracija per nustatytą laikotarpį būtų panaikinta, nebūtų atnaujinama ir kad nebūtų registruojami nauji produktai.

| (9) | Valstybės narės suteikiamas lengvatinis laikotarpis turimoms augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra triflumizolo, atsargoms sunaikinti, sandėliuoti, pateikti rinkai ir sunaudoti yra ribojamas iki dvylikos mėnesių, kad turimas atsargas būtų galima naudoti dar vieną auginimo sezoną, kartu užtikrinant, kad ūkininkai galės naudoti augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra triflumizolo, 18 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo. |
| --- | --- |

(9)

Valstybės narės suteikiamas lengvatinis laikotarpis turimoms augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra triflumizolo, atsargoms sunaikinti, sandėliuoti, pateikti rinkai ir sunaudoti yra ribojamas iki dvylikos mėnesių, kad turimas atsargas būtų galima naudoti dar vieną auginimo sezoną, kartu užtikrinant, kad ūkininkai galės naudoti augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra triflumizolo, 18 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo.

| (10) | Šiuo sprendimu neapribojama galimybė teikti paraiškas pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalį ir 2008 m. sausio 17 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 33/2008, nustatantį išsamias Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimo įprasta ir skubos tvarka (4), siekiant įtraukti triflumizolą į tos direktyvos I priedą. |
| --- | --- |

(10)

Šiuo sprendimu neapribojama galimybė teikti paraiškas pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalį ir 2008 m. sausio 17 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 33/2008, nustatantį išsamias Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimo įprasta ir skubos tvarka (4), siekiant įtraukti triflumizolą į tos direktyvos I priedą.

| (11) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Veiklioji medžiaga triflumizolas neįtraukiama į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.

2 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra triflumizolo, registracija būtų panaikinta iki 2009 m. kovo 18 d.; |
| --- | --- |

a)

augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra triflumizolo, registracija būtų panaikinta iki 2009 m. kovo 18 d.;

| b) | nuo šio sprendimo paskelbimo dienos augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra triflumizolo, nebūtų registruojami arba perregistruojami. |
| --- | --- |

b)

nuo šio sprendimo paskelbimo dienos augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra triflumizolo, nebūtų registruojami arba perregistruojami.

3 straipsnis

Valstybės narės suteikiamas lengvatinis laikotarpis pagal Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 6 dalį yra kuo trumpesnis ir baigiasi ne vėliau kaip 2010 m. kovo 18 d.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

1

(2)  OL L 55, 2000 2 29, p. 25.

2

(3)  OL L 224, 2002 8 21, p. 23.

3

(4)  OL L 15, 2008 1 18, p. 5.

4

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/39

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2008/749/BUSP

2008 m. rugsėjo 19 d.

dėl Europos Sąjungos karinių koordinavimo veiksmų, kuriais remiama JT Saugumo Tarybos Rezoliucija 1816 (2008) (ES NAVCO)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį, 25 straipsnio trečią pastraipą ir 28 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. birželio 2 d. Rezoliucijoje 1816 (2008) dėl padėties Somalyje JT Saugumo Taryba pareiškė susirūpinimą dėl pavojaus, kurį greitam, saugiam ir veiksmingam humanitarinės pagalbos teikimui Somalyje, jūrų prekybos maršrutų saugumui ir tarptautinei laivybai kelia piratavimo ir ginkluoto plėšimo aktai prieš laivus. JT Saugumo Taryba paskatino, ypač – valstybes, suinteresuotas jūrų prekybos maršrutų naudojimusi prie Somalio krantų, padidinti ir koordinuoti pastangas atgrasant nuo piratavimo ir ginkluoto plėšimo aktų jūroje bendradarbiaujant su Laikinąja Somalio Federaline Vyriausybe (SFV). Saugumo Taryba suteikė leidimą šešis mėnesius nuo rezoliucijos priėmimo su SFV bendradarbiaujančioms valstybėms, apie kurias SFV iš anksto pranešė JT Generaliniam Sekretoriui, įplaukti į Somalio teritorinius vandenis ir laikantis atitinkamos tarptautinės teisės naudotis visomis būtinomis priemonėmis sustabdyti piratavimo ir ginkluoto plėšimo aktus jūroje. JT Saugumo Taryba taip pat paragino valstybes koordinuoti savo veiksmus, kurių jos imasi pagal pirmiau nurodytas nuostatas, su kitomis dalyvaujančiomis valstybėmis. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. birželio 2 d. Rezoliucijoje 1816 (2008) dėl padėties Somalyje JT Saugumo Taryba pareiškė susirūpinimą dėl pavojaus, kurį greitam, saugiam ir veiksmingam humanitarinės pagalbos teikimui Somalyje, jūrų prekybos maršrutų saugumui ir tarptautinei laivybai kelia piratavimo ir ginkluoto plėšimo aktai prieš laivus. JT Saugumo Taryba paskatino, ypač – valstybes, suinteresuotas jūrų prekybos maršrutų naudojimusi prie Somalio krantų, padidinti ir koordinuoti pastangas atgrasant nuo piratavimo ir ginkluoto plėšimo aktų jūroje bendradarbiaujant su Laikinąja Somalio Federaline Vyriausybe (SFV). Saugumo Taryba suteikė leidimą šešis mėnesius nuo rezoliucijos priėmimo su SFV bendradarbiaujančioms valstybėms, apie kurias SFV iš anksto pranešė JT Generaliniam Sekretoriui, įplaukti į Somalio teritorinius vandenis ir laikantis atitinkamos tarptautinės teisės naudotis visomis būtinomis priemonėmis sustabdyti piratavimo ir ginkluoto plėšimo aktus jūroje. JT Saugumo Taryba taip pat paragino valstybes koordinuoti savo veiksmus, kurių jos imasi pagal pirmiau nurodytas nuostatas, su kitomis dalyvaujančiomis valstybėmis.

| (2) | 2008 m. gegužės 26 d. išvadose Taryba pareiškė susirūpinimą dėl padažnėjusių piratų išpuolių prie Somalio krantų, kurie kenkia humanitarinėms pastangoms ir tarptautiniam laivų eismui regione bei prisideda prie nuolatinių JT ginklų embargo pažeidimų. Taryba taip pat pagyrė kai kurių ES valstybių narių iškeltas kelias iniciatyvas suteikti apsaugą Pasaulio maisto programos laivams. Taryba pabrėžė, kad tarptautinė bendruomenė turi labiau prisidėti prie tokių laivų palydos, kad būtų užtikrintas humanitarinės pagalbos teikimas Somalio gyventojams. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. gegužės 26 d. išvadose Taryba pareiškė susirūpinimą dėl padažnėjusių piratų išpuolių prie Somalio krantų, kurie kenkia humanitarinėms pastangoms ir tarptautiniam laivų eismui regione bei prisideda prie nuolatinių JT ginklų embargo pažeidimų. Taryba taip pat pagyrė kai kurių ES valstybių narių iškeltas kelias iniciatyvas suteikti apsaugą Pasaulio maisto programos laivams. Taryba pabrėžė, kad tarptautinė bendruomenė turi labiau prisidėti prie tokių laivų palydos, kad būtų užtikrintas humanitarinės pagalbos teikimas Somalio gyventojams.

| (3) | 2008 m. birželio 16 d. Taryba paprašė Tarybos Generalinio sekretoriato ir Komisijos išnagrinėti galimybes įgyvendinti visus jos 2008 m. gegužės 26 d. išvadose nustatytus įsipareigojimus ir geriausiu būdu prisidėti prie JT Saugumo Tarybos Rezoliucijos 1816 (2008) įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. birželio 16 d. Taryba paprašė Tarybos Generalinio sekretoriato ir Komisijos išnagrinėti galimybes įgyvendinti visus jos 2008 m. gegužės 26 d. išvadose nustatytus įsipareigojimus ir geriausiu būdu prisidėti prie JT Saugumo Tarybos Rezoliucijos 1816 (2008) įgyvendinimo.

| (4) | 2008 m. rugpjūčio 5 d. Taryba patvirtino ES veiksmų, skirtų prisidėti prie JT Saugumo Tarybos Rezoliucijos 1816 (2008) įgyvendinimo, krizių valdymo koncepciją. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. rugpjūčio 5 d. Taryba patvirtino ES veiksmų, skirtų prisidėti prie JT Saugumo Tarybos Rezoliucijos 1816 (2008) įgyvendinimo, krizių valdymo koncepciją.

| (5) | Pagal ES sutarties 25 straipsnio trečią pastraipą Politinis ir saugumo komitetas (PSK) vykdo ES karinių koordinavimo veiksmų, kuriais remiama JT Saugumo Tarybos Rezoliucija 1816 (2008), politinę priežiūrą, strategiškai jiems vadovauja bei priima atitinkamus sprendimus. |
| --- | --- |

(5)

Pagal ES sutarties 25 straipsnio trečią pastraipą Politinis ir saugumo komitetas (PSK) vykdo ES karinių koordinavimo veiksmų, kuriais remiama JT Saugumo Tarybos Rezoliucija 1816 (2008), politinę priežiūrą, strategiškai jiems vadovauja bei priima atitinkamus sprendimus.

| (6) | Vadovaujantis ES sutarties 28 straipsnio 3 dalimi, dėl šių karinį ar gynybinį pobūdį turinčių bendrųjų veiksmų atsirandančias einamąsias išlaidas apmoka valstybės narės. Nepaisant to, kad išlaidos tokiems koordinavimo veiksmams, kurie numatyti galiojančiuose bendruosiuose veiksmuose, nėra numatytos 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendime 2007/384/BUSP, nustatančiame Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmą (ATHENA) (1), šiuo atveju tikslinga išimties tvarka su šiais koordinavimo veiksmais susijusias išlaidas administruoti pagal minėtą sprendimą. |
| --- | --- |

(6)

Vadovaujantis ES sutarties 28 straipsnio 3 dalimi, dėl šių karinį ar gynybinį pobūdį turinčių bendrųjų veiksmų atsirandančias einamąsias išlaidas apmoka valstybės narės. Nepaisant to, kad išlaidos tokiems koordinavimo veiksmams, kurie numatyti galiojančiuose bendruosiuose veiksmuose, nėra numatytos 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendime 2007/384/BUSP, nustatančiame Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmą (ATHENA) (1), šiuo atveju tikslinga išimties tvarka su šiais koordinavimo veiksmais susijusias išlaidas administruoti pagal minėtą sprendimą.

| (7) | ES karinių koordinavimo veiksmų bendrųjų išlaidų finansavimo orientacinė suma yra tiksliausia einamoji sąmata, kuri neturi įtakos galutinėms sumoms, įtraukiamoms į biudžetą, tvirtinamą pagal Sprendime 2007/384/BUSP nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

(7)

ES karinių koordinavimo veiksmų bendrųjų išlaidų finansavimo orientacinė suma yra tiksliausia einamoji sąmata, kuri neturi įtakos galutinėms sumoms, įtraukiamoms į biudžetą, tvirtinamą pagal Sprendime 2007/384/BUSP nustatytas taisykles.

| (8) | Pagal prie ES sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Danija nedalyvauja įgyvendinant šiuos bendruosius veiksmus ir todėl nedalyvauja finansuojant ES karinius koordinavimo veiksmus, |
| --- | --- |

(8)

Pagal prie ES sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Danija nedalyvauja įgyvendinant šiuos bendruosius veiksmus ir todėl nedalyvauja finansuojant ES karinius koordinavimo veiksmus,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

Tikslas

Europos Sąjunga vykdo karinius koordinavimo veiksmus, kuriais remiama JT Saugumo Tarybos Rezoliucija 1816 (2008); jie vadinami ES NAVCO.

2 straipsnis

Įgaliojimai

1.   Vykdant 1 straipsnyje nustatytą tikslą ES karinių koordinavimo veiksmų tikslas – remti veiksmų vietoje karines priemones taikančių valstybių narių veiksmus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas šių priemonių taikymui ir operatyviniam panaudojimui, visų pirma įsteigiant koordinavimo grupę Briuselyje, toliau vadinamą „ES koordinavimo grupe“.

2.   Vykdydama šiuos įgaliojimus ES koordinavimo grupė atlieka Tarybos patvirtintame įgyvendinimo plane išdėstytus uždavinius.

3 straipsnis

ES koordinavimo grupės vadovo paskyrimas

Kapitonas Andrés A. BREIJO CLAÚR skiriamas ES koordinavimo grupės vadovu.

4 straipsnis

ES koordinavimo grupės įsteigimas

ES koordinavimo grupės buveinė yra Briuselyje.

5 straipsnis

Įgyvendinimo planas ir ES karinių koordinavimo veiksmų pradžia

1.   Šiais Bendraisiais veiksmais patvirtinamas ES NAVCO įgyvendinimo planas.

2.   Kariniai koordinavimo veiksmai pradedami šių Bendrųjų veiksmų priėmimo Taryboje dieną.

6 straipsnis

Politinė priežiūra ir strateginis vadovavimas

1.   Tarybos atsakomybe Politinis ir saugumo komitetas (PSK) vykdo ES karinių koordinavimo veiksmų politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jiems. Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus pagal ES sutarties 25 straipsnį. Šis įgaliojimas apima įgaliojimus keisti įgyvendinimo planą. Jis taip pat apima įgaliojimus priimti tolesnius sprendimus dėl ES koordinavimo grupės vadovo paskyrimo. Teisė spręsti dėl ES karinių koordinavimo veiksmų tikslų ir jų nutraukimo paliekama Tarybai, kuriai padeda Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis.

2.   PSK reguliariai atsiskaito Tarybai.

3.   PSK reguliariai gauna ES koordinavimo grupės vadovo teikiamas ES karinių koordinavimo veiksmų vykdymo ataskaitas. Prireikus PSKK gali kviesti ES koordinavimo grupės vadovą į savo posėdžius.

7 straipsnis

Karinis vadovavimas

1.   ES karinis komitetas (ESKK) stebi, kad ES kariniai koordinavimo veiksmai, vykdomi ES koordinavimo grupės vadovo atsakomybe, būtų tinkamai vykdomi.

2.   ESKK reguliariai gauna ES koordinavimo grupės vadovo ataskaitas. Prireikus PSK gali kviesti ES koordinavimo grupės vadovą į savo posėdžius.

3.   ESKK pirmininkas ES koordinavimo grupės vadovui yra svarbiausias kontaktinis asmuo.

8 straipsnis

ES reagavimo veiksmų derinimas

1.   Pirmininkaujanti valstybė narė, Generalinis sekretoriusvyriausiasis įgaliotinis, ES koordinavimo grupės vadovas, veiksmų vietoje karines priemones taikančios valstybės narės užtikrina glaudų savo atitinkamų veiksmų koordinavimą įgyvendinant šiuos bendruosius veiksmus.

2.   Valstybių narių visų pirma prašoma pateikti koordinavimo grupei visą atitinkamą informaciją apie jų operatyvinę veiklą veiksmų vietoje ir apie toje zonoje vyraujančią padėtį, įskaitant keitimąsi informacija su prekybos laivais.

9 straipsnis

Santykiai su Jungtinėmis Tautomis, Afrikos Sąjunga, Tarptautine jūrų organizacija ir kitais subjektais

1.   Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, kuriam padeda Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Afrikos Sąjungoje, glaudžiai bendradarbiaudamas su pirmininkaujančia valstybe nare ir palaikydamas ryšius su ES koordinavimo grupės vadovu, veikia kaip svarbiausias kontaktinis asmuo ryšiams su Jungtinėmis Tautomis ir Afrikos Sąjunga palaikyti.

2.   Operatyviniu lygiu ES koordinavimo grupės vadovas veikia kaip kontaktinis asmuo ryšiams visų pirma su laivų savininkų organizacijomis, atitinkamais JT Sekretoriato departamentais, Pasaulio maisto programa, Tarptautine jūrų organizacija ir jūrų pajėgomis Combined Task Force 150, veikiančiomis vykdant operaciją „Tvirta taika“, palaikyti.

10 straipsnis

Trečiųjų valstybių parama

1.   PSK gali kiekvienu konkrečiu atveju įgalioti ES koordinavimo grupės vadovą tomis pačiomis sąlygomis, kurios numatytos valstybėms narėms, užtikrinti JT Saugumo Tarybos Rezoliuciją 1816 (2008) įgyvendinančių trečiųjų valstybių veiksmų koordinavimą, jei jos to paprašė.

2.   Tuo tikslu ES koordinavimo grupės vadovas įgaliojamas sudaryti administracinius ir techninius susitarimus su tų valstybių kompetentingomis valdžios institucijomis.

11 straipsnis

Atsakomybė

1.   Valstybė narė, komandiravusi personalo narius į ES koordinavimo grupę, yra visų su komandiravimu susijusių ieškinių – ir pareikštų personalo nario, ir su juo susijusių – atsakovė. Ta valstybė narė atsako už visų sankcijų komandiruotam personalo nariui taikymą.

2.   Valstybės narės yra visų trečiųjų šalių ieškinių, pareikštų dėl su jų vėliava plaukiojančių laivų atliktų laivyno operacijų, toms valstybėms dalyvaujant JT Saugumo Tarybos Rezoliucijos 1816 (2008) įgyvendinime, atsakovės.

12 straipsnis

Finansiniai susitarimai

1.   Toliau nurodytas ES karinių koordinavimo veiksmų bendrąsias išlaidas dengia valstybės narės pagal bendrųjų nacionalinių pajamų skalę:

| — | ryšių išlaidas; |
| --- | --- |

—

ryšių išlaidas;

| — | transporto ir (arba) kelionės išlaidas; |
| --- | --- |

—

transporto ir (arba) kelionės išlaidas;

| — | administracines išlaidas. |
| --- | --- |

—

administracines išlaidas.

2.   Šių bendrųjų išlaidų finansavimą administruoja Athena.

3.   ES karinių koordinavimo veiksmų bendrųjų išlaidų finansavimo orientacinė suma yra 60 000 EUR. Sprendimo 2007/384/BUSP 33 straipsnio 3 dalyje nurodytos orientacinės sumos dalis procentais yra 30 %.

13 straipsnis

Informacijos teikimas Jungtinėms Tautoms ir kitoms trečiosioms šalims

1.   Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis įgaliojamas pagal Tarybos saugumo nuostatus (2) teikti Jungtinėms Tautoms ir kitoms trečiosioms šalims, susijusioms su šiais bendraisiais veiksmais, ES įslaptintą informaciją ir ES karinių koordinavimo veiksmų tikslais priimtus dokumentus kiekvienai iš jų atitinkamu įslaptinimo lygiu.

2.   Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis įgaliojamas teikti Jungtinėms Tautoms ir kitoms trečiosioms šalims, susijusioms su šiais bendraisiais veiksmais, ES neįslaptintus dokumentus, susijusius su karinių koordinavimo veiksmų svarstymu Taryboje, kuriems taikomas profesinės paslapties laikymosi reikalavimas pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių (3) 6 straipsnio 1 dalį.

14 straipsnis

Įsigaliojimas ir užbaigimas

1.   Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

2.   ES karinių koordinavimo veiksmų pabaigos datą nustato Taryba; jie peržiūrimi JT Saugumo Tarybos Rezoliucijos 1816 (2008) galiojimo pabaigoje.

3.   Šie bendrieji veiksmai panaikinami tą dieną, kai ES koordinavimo grupė baigia savo veiklą, nepažeidžiant atitinkamų Sprendimo 2007/384/BUSP nuostatų.

15 straipsnis

Paskelbimas

1.   Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   PSK sprendimai dėl vėlesnių ES koordinavimo grupės vadovo paskyrimų taip pat skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 152, 2007 6 13, p. 14.

1

(2)  2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimas 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (OL L 101, 2001 4 11, p. 1).

2

(3)  2004 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimas 2004/338/EB, Euratomas, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 106, 2004 4 15, p. 22).

3

---

Klaidų ištaisymas

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/43

---

2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 913/2008, kuriuo nustatomos kiaušinių sektoriaus eksporto grąžinamosios išmokos, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 251, 2008 m. rugsėjo 19 d.
  )

21 puslapis, 5 konstatuojamoji dalis:

yra:

„Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,“,

turi būti:

„Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laikotarpį,“.

---

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/43

---

2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 913/2008, kuriuo nustatomos kiaušinių sektoriaus eksporto grąžinamosios išmokos, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 251, 2008 m. rugsėjo 19 d.
  )

23 puslapis, 5 konstatuojamoji dalis:

yra:

„Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,“,

turi būti:

„Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laikotarpį,“.

---

20.9.2008

| 20.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 252/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 252/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---