# Euroopan unionin L 247/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 247 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta16. syyskuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 247

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta16. syyskuu 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 893/2008, annettu 10 päivänä syyskuuta 2008, polkumyyntitullien säilyttämisestä Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta, Saudi-Arabiasta ja Koreasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 894/2008, annettu 15 päivänä syyskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 17 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 895/2008, annettu 12 päivänä syyskuuta 2008, tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta 13. kerran | 19 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 896/2008, annettu 15 päivänä syyskuuta 2008, vilja-alalla 16 päivästä syyskuuta 2008 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 20 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 893/2008, annettu 10 päivänä syyskuuta 2008, polkumyyntitullien säilyttämisestä Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta, Saudi-Arabiasta ja Koreasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen

1

Komission asetus (EY) N:o 894/2008, annettu 15 päivänä syyskuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

17

*

Komission asetus (EY) N:o 895/2008, annettu 12 päivänä syyskuuta 2008, tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta 13. kerran

19

Komission asetus (EY) N:o 896/2008, annettu 15 päivänä syyskuuta 2008, vilja-alalla 16 päivästä syyskuuta 2008 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

20

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2008/725/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, alueiden komitean saksalaisen jäsenen nimeämisestä | 23 |
| | | 2008/726/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, alueiden komitean italialaisen jäsenen nimeämisestä | 24 |
| | | 2008/727/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, alueiden komitean slovakialaisen jäsenen ja slovakialaisen varajäsenen nimeämisestä | 25 |
| | | 2008/728/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, alueiden komitean belgialaisen jäsenen ja belgialaisen varajäsenen nimeämisestä | 26 |
| | | Komissio |
| | | 2008/729/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä joulukuuta 2007, Amsterdamin kaupungin Glasvezelnet Amsterdamille myöntämästä tuesta investoinnin tekemiseksi valokuituliityntäverkkoon valtiontuki C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 6072)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/730/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 8 päivänä syyskuuta 2008, muuntogeenistä soijaa A2704–12 (ACS-GMØØ5–3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 4735)

   (
  1
  ) | 50 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2008/725/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, alueiden komitean saksalaisen jäsenen nimeämisestä

23

2008/726/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, alueiden komitean italialaisen jäsenen nimeämisestä

24

2008/727/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, alueiden komitean slovakialaisen jäsenen ja slovakialaisen varajäsenen nimeämisestä

25

2008/728/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, alueiden komitean belgialaisen jäsenen ja belgialaisen varajäsenen nimeämisestä

26

Komissio

2008/729/EY

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä joulukuuta 2007, Amsterdamin kaupungin Glasvezelnet Amsterdamille myöntämästä tuesta investoinnin tekemiseksi valokuituliityntäverkkoon valtiontuki C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 6072)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 6072)

1

27

2008/730/EY

*

Komission päätös, tehty 8 päivänä syyskuuta 2008, muuntogeenistä soijaa A2704–12 (ACS-GMØØ5–3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 4735)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 4735)

1

50

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | | 2008/731/YUTP |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös CHAD/4/2008, tehty 2 päivänä syyskuuta 2008, kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 sekä osallistujien komitean perustamisesta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 muuttamisesta | 54 |
| | * | Neuvoston päätös 2008/732/YUTP, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn yhteisen kannan 2004/293/YUTP täytäntöönpanosta | 56 |
| | * | Neuvoston päätös 2008/733/YUTP, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta | 63 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

2008/731/YUTP

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös CHAD/4/2008, tehty 2 päivänä syyskuuta 2008, kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 sekä osallistujien komitean perustamisesta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 muuttamisesta

54

*

Neuvoston päätös 2008/732/YUTP, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn yhteisen kannan 2004/293/YUTP täytäntöönpanosta

56

*

Neuvoston päätös 2008/733/YUTP, tehty 15 päivänä syyskuuta 2008, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta

63

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 893/2008,

annettu 10 päivänä syyskuuta 2008,

polkumyyntitullien säilyttämisestä Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta, Saudi-Arabiasta ja Koreasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Tarkasteltavana olevat toimenpiteet, jotka ovat edelleen voimassa

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 428/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Saudi-Arabiasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen (sellaisina kuin ne määritellään johdanto-osan 15 kappaleessa) tuonnissa ja muutti lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa annettua asetusta (EY) N:o 2852/2000 (3). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 8 päivänä heinäkuuta 2008 (4) osittain asetuksen (EY) N:o 428/2005 2 artiklan siltä osin kuin on kyse korealaisen Huvis Corp -yrityksen valmistamien ja viemien tavaroiden tuonnissa Euroopan yhteisöön sovellettavista polkumyyntitulleista. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 428/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Saudi-Arabiasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen (sellaisina kuin ne määritellään johdanto-osan 15 kappaleessa) tuonnissa ja muutti lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa annettua asetusta (EY) N:o 2852/2000 (3). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 8 päivänä heinäkuuta 2008 (4) osittain asetuksen (EY) N:o 428/2005 2 artiklan siltä osin kuin on kyse korealaisen Huvis Corp -yrityksen valmistamien ja viemien tavaroiden tuonnissa Euroopan yhteisöön sovellettavista polkumyyntitulleista.

2.   Tarkasteltavana olevat toimenpiteet, joiden voimassaolo on päättynyt

| (2) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1799/2002 (5) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Valko-Venäjältä peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa. Mainitulla asetuksella säädettyjen toimenpiteiden voimassaolo päättyi 11 päivänä lokakuuta 2007. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1799/2002 (5) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Valko-Venäjältä peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa. Mainitulla asetuksella säädettyjen toimenpiteiden voimassaolo päättyi 11 päivänä lokakuuta 2007.

3.   Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontia koskeva aiempi tutkimus

| (3) | Valituksen peruuttamisen jälkeen komissio päätti Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, päätöksellä 2007/430/EY (6), jäljempänä ’menettelyn lopettamista koskeva päätös’. Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan perusteella katsottiin, että Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa sovellettujen polkumyyntitullien lakkauttaminen ei ollut vastoin yhteisön etua. |
| --- | --- |

(3)

Valituksen peruuttamisen jälkeen komissio päätti Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, päätöksellä 2007/430/EY (6), jäljempänä ’menettelyn lopettamista koskeva päätös’. Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan perusteella katsottiin, että Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa sovellettujen polkumyyntitullien lakkauttaminen ei ollut vastoin yhteisön etua.

4.   Nykyinen tutkimus

| (4) | Saatuaan alustavaa näyttöä siitä, että kyseisenä ajankohtana voimassa olleet toimenpiteet eivät enää olleet asianmukaisia, koska niiden voimassa pitäminen saattoi olla yhteisön edun vastaista, komissio ilmoitti oma-aloitteisesti 30 päivänä elokuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7) julkaistulla ilmoituksella panevansa vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka koski mainittuna päivänä voimassa olleita, Valko-Venäjältä, Koreasta, Saudi-Arabiasta ja Kiinasta, jäljempänä ’kyseiset maat’, peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa sovellettuja toimenpiteitä. Tarkastelussa arvioidaan ainoastaan sitä, onko toimenpiteiden jatkaminen yhteisön edun vastaista ja onko niiden jatkamisesta mahdollisesti tehtävää päätöstä sovellettava takautuvasti 22 päivänä kesäkuuta 2007 alkaen eli siitä päivästä, jolloin menettelyn lopettamista koskeva päätös tuli voimaan. |
| --- | --- |

(4)

Saatuaan alustavaa näyttöä siitä, että kyseisenä ajankohtana voimassa olleet toimenpiteet eivät enää olleet asianmukaisia, koska niiden voimassa pitäminen saattoi olla yhteisön edun vastaista, komissio ilmoitti oma-aloitteisesti 30 päivänä elokuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7) julkaistulla ilmoituksella panevansa vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka koski mainittuna päivänä voimassa olleita, Valko-Venäjältä, Koreasta, Saudi-Arabiasta ja Kiinasta, jäljempänä ’kyseiset maat’, peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa sovellettuja toimenpiteitä. Tarkastelussa arvioidaan ainoastaan sitä, onko toimenpiteiden jatkaminen yhteisön edun vastaista ja onko niiden jatkamisesta mahdollisesti tehtävää päätöstä sovellettava takautuvasti 22 päivänä kesäkuuta 2007 alkaen eli siitä päivästä, jolloin menettelyn lopettamista koskeva päätös tuli voimaan.

| (5) | Kuten edellä mainittiin, Valko-Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyi 11 päivänä lokakuuta 2007. Sen seurauksena Valko-Venäjää koskeva tarkastelu on lopetettu. Tarkastelu jatkui kuitenkin virallisesti kyseiseen päivään asti, ja komissio harkitsi erityisesti 22 päivänä kesäkuuta ja 11 päivänä lokakuuta 2007 välisenä aikana voimassa olleiden toimenpiteiden kumoamista takautuvasti kyseisen tarkastelun tulosten mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Kuten edellä mainittiin, Valko-Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyi 11 päivänä lokakuuta 2007. Sen seurauksena Valko-Venäjää koskeva tarkastelu on lopetettu. Tarkastelu jatkui kuitenkin virallisesti kyseiseen päivään asti, ja komissio harkitsi erityisesti 22 päivänä kesäkuuta ja 11 päivänä lokakuuta 2007 välisenä aikana voimassa olleiden toimenpiteiden kumoamista takautuvasti kyseisen tarkastelun tulosten mukaisesti.

5.   Menettelyn osapuolet

| (6) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta niille yhteisön tuottajille, tavarantoimittajille, tuojille ja käyttäjille, niille käyttäjä- ja tuottajajärjestöille ja viejille sekä niiden maiden edustajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kaikille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta niille yhteisön tuottajille, tavarantoimittajille, tuojille ja käyttäjille, niille käyttäjä- ja tuottajajärjestöille ja viejille sekä niiden maiden edustajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kaikille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.

| (7) | Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. Kyselylomakkeeseen saatiin täydellisiä vastauksia 12 tuottajalta, kymmeneltä käyttäjältä, kolmelta maahantuojalta, yhdeltä EU:ssa toimivalta tuottajajärjestöltä, yhdeltä itävaltalais-saksalaiselta tuottajajärjestöltä, yhdeltä saksalaiselta tuottajajärjestöjen liitolta, kahdelta tähän liittoon kuuluvalta järjestöltä sekä yhdeltä yhteisön käyttäjäjärjestöltä. |
| --- | --- |

(7)

Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. Kyselylomakkeeseen saatiin täydellisiä vastauksia 12 tuottajalta, kymmeneltä käyttäjältä, kolmelta maahantuojalta, yhdeltä EU:ssa toimivalta tuottajajärjestöltä, yhdeltä itävaltalais-saksalaiselta tuottajajärjestöltä, yhdeltä saksalaiselta tuottajajärjestöjen liitolta, kahdelta tähän liittoon kuuluvalta järjestöltä sekä yhdeltä yhteisön käyttäjäjärjestöltä.

| (8) | Lisäksi komissiolle esittivät huomautuksia tietyt muut tuottajat, käyttäjät ja tuojat, jotka eivät antaneet täydellistä vastausta kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi komissiolle esittivät huomautuksia tietyt muut tuottajat, käyttäjät ja tuojat, jotka eivät antaneet täydellistä vastausta kyselylomakkeeseen.

| (9) | Tutkimukseen osallistuneiden tuottajien ja käyttäjien joukossa oli kaksi vertikaalisesti integroitunutta polyesterikatkokuitujen valmistajaa, joiden tuotanto on tarkoitettu (osittain tai kokonaan) kytkösmarkkinoiden kulutukseen. |
| --- | --- |

(9)

Tutkimukseen osallistuneiden tuottajien ja käyttäjien joukossa oli kaksi vertikaalisesti integroitunutta polyesterikatkokuitujen valmistajaa, joiden tuotanto on tarkoitettu (osittain tai kokonaan) kytkösmarkkinoiden kulutukseen.

| (10) | Myös yksi kiinalainen viejäjärjestö ja kaksi korealaista viejää ovat esittäneet kantansa viranomaistensa avustamina. |
| --- | --- |

(10)

Myös yksi kiinalainen viejäjärjestö ja kaksi korealaista viejää ovat esittäneet kantansa viranomaistensa avustamina.

| (11) | Valko-Venäjällä ja Saudi-Arabiassa toimivat viejät eivät esittäneet kantojaan. Yksikään osapuolista ei esittänyt huomautuksia näitä kahta maata koskevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(11)

Valko-Venäjällä ja Saudi-Arabiassa toimivat viejät eivät esittäneet kantojaan. Yksikään osapuolista ei esittänyt huomautuksia näitä kahta maata koskevista toimenpiteistä.

| (12) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tarpeellisina pitämänsä tiedot sen arvioimiseksi, onko toimenpiteiden jatkaminen yhteisön edun vastaista vai ei. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat







  — | Silon (Tšekin tasavalta) |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tarpeellisina pitämänsä tiedot sen arvioimiseksi, onko toimenpiteiden jatkaminen yhteisön edun vastaista vai ei. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

—

Silon (Tšekin tasavalta)

| — | Trevira GmbH (Saksa) |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH (Saksa)

| — | Advansa (Saksa) |
| --- | --- |

—

Advansa (Saksa)

| — | Wellman International Ltd (Irlanti) |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd (Irlanti)

| b) | Yhteisön käyttäjät







  — | PGI Nonwovens B.V (Holland); |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteisön käyttäjät

—

PGI Nonwovens B.V (Holland);

| — | Libeltex BVBA (Belgia) |
| --- | --- |

—

Libeltex BVBA (Belgia)

| — | Lück GmbH (Saksa) |
| --- | --- |

—

Lück GmbH (Saksa)

| c) | Yhteisön käyttäjä ja tuottaja







  — | ORV Manufacturing SpA (Italia) |
| --- | --- | --- |

c)

Yhteisön käyttäjä ja tuottaja

—

ORV Manufacturing SpA (Italia)

| d) | Käyttäjäjärjestöt







  — | Der Gesamtverband der deutschen Textil- und Modeindustrie (Saksan tekstiili- ja muotiteollisuuden järjestö) |
| --- | --- | --- |

d)

Käyttäjäjärjestöt

—

Der Gesamtverband der deutschen Textil- und Modeindustrie (Saksan tekstiili- ja muotiteollisuuden järjestö)

| — | Edana (European Disposables and Non-woven Applications, Euroopan kuitukangasvalmistajien järjestö) |
| --- | --- |

—

Edana (European Disposables and Non-woven Applications, Euroopan kuitukangasvalmistajien järjestö)

6.   Tutkimusajanjakso

| (13) | Tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2006 ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Arvioinnin kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu käsitti 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(13)

Tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2006 ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Arvioinnin kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu käsitti 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

| (14) | Tässä yhteydessä muistutetaan, että aiemmassa tutkimuksessa tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajan ja arvioinnin kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajan. |
| --- | --- |

(14)

Tässä yhteydessä muistutetaan, että aiemmassa tutkimuksessa tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajan ja arvioinnin kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajan.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (15) | Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä on sama, jota käytettiin johdanto-osan 1–3 kappaleessa mainituissa tutkimuksissa: karstaamattomat, kampaamattomat tai muuten kehruuta varten käsittelemättömät polyesteriä olevat synteettikatkokuidut. Ne luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 5503 20 00. Niistä käytetään yhteisesti nimitystä polyesterikatkokuidut. |
| --- | --- |

(15)

Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä on sama, jota käytettiin johdanto-osan 1–3 kappaleessa mainituissa tutkimuksissa: karstaamattomat, kampaamattomat tai muuten kehruuta varten käsittelemättömät polyesteriä olevat synteettikatkokuidut. Ne luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 5503 20 00. Niistä käytetään yhteisesti nimitystä polyesterikatkokuidut.

| (16) | Tuotetta käytetään perusmateriaalina tekstiilituotteiden valmistuksen eri vaiheissa. Yhteisössä kulutettavat polyesterikatkokuidut käytetään joko kehruuseen eli tekstiilien tuotannossa käytettävän filamentin valmistukseen, jolloin niihin yhdistetään muita kuituja, kuten puuvillaa tai villaa, tai kuitukangastarkoituksiin (nk. non-woven) esimerkiksi täyteaineena eli tiettyjen tekstiilituotteiden, kuten tyynyjen, auton istuinten ja takkien, pehmusteina tai toppauksina. |
| --- | --- |

(16)

Tuotetta käytetään perusmateriaalina tekstiilituotteiden valmistuksen eri vaiheissa. Yhteisössä kulutettavat polyesterikatkokuidut käytetään joko kehruuseen eli tekstiilien tuotannossa käytettävän filamentin valmistukseen, jolloin niihin yhdistetään muita kuituja, kuten puuvillaa tai villaa, tai kuitukangastarkoituksiin (nk. non-woven) esimerkiksi täyteaineena eli tiettyjen tekstiilituotteiden, kuten tyynyjen, auton istuinten ja takkien, pehmusteina tai toppauksina.

C.   TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA

1.   Kulutus yhteisössä

| (17) | Yhteisön kokonaiskulutuksen määrittämisessä käytettiin Eurostatin tuottamia tuonti- ja vientitilastoja sekä yhteisön tuotannonalan (sellaisena kuin se määritellään johdanto-osan 26 kappaleessa) ja muiden yhteisön tuottajien tuotantolukuja.
  Taulukko 1









  Ytheisön kulutus | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 101 | 99 | 99 |

(17)

Yhteisön kokonaiskulutuksen määrittämisessä käytettiin Eurostatin tuottamia tuonti- ja vientitilastoja sekä yhteisön tuotannonalan (sellaisena kuin se määritellään johdanto-osan 26 kappaleessa) ja muiden yhteisön tuottajien tuotantolukuja.

Taulukko 1

Ytheisön kulutus

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

834 141

843 579

822 509

823 667

Indeksi (2004 = 100)

100

101

99

99

| (18) | Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, polyesterikatkokuitujen kulutus laski hieman tarkastelujakson aikana. Tämä suuntaus poikkeaa selvästi aiemmassa tutkimuksessa tarkastellusta tilanteesta, jossa yhteisön kulutus kasvoi 3 prosenttia kyseisen tutkimuksen tarkastelujaksolla (vuosina 2002–2005), kuten väliaikaisen tullin käyttöönotosta annetusta asetuksesta (8) ilmenee. |
| --- | --- |

(18)

Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, polyesterikatkokuitujen kulutus laski hieman tarkastelujakson aikana. Tämä suuntaus poikkeaa selvästi aiemmassa tutkimuksessa tarkastellusta tilanteesta, jossa yhteisön kulutus kasvoi 3 prosenttia kyseisen tutkimuksen tarkastelujaksolla (vuosina 2002–2005), kuten väliaikaisen tullin käyttöönotosta annetusta asetuksesta (8) ilmenee.

2.   Tuonti Valko-Venäjältä, Kiinasta, Saudi-Arabiasta ja Koreasta: määrät, markkinaosuudet ja tuontihinnat

| (19) | Tuonnin määrä kyseisistä maista yhteisöön laski 28 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä; samalla markkinaosuus pieneni 24,4 prosentista 18 prosenttiin ja hinnat nousivat 16 prosenttia. Tiedot perustuvat Eurostatin tilastoihin.
  Taulukko 2









  Tuonti kyseisistä maista | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea |
| Määrä (tonnia) | 122 260 | 108 407 | 111 967 | 133 574 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 87 | 92 | 109 |
| Markkinaosuus | 15,1 % | 13,2 % | 14,1 % | 16,9 % |
| Hinnat '000 euroa/tonni | 0,987 | 1,115 | 1,079 | 1,114 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 113 | 109 | 113 |
| Kiina |
| Määrä (tonnia) | 45 713 | 38 103 | 2 283 | 8 935 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 83 | 5 | 20 |
| Markkinaosuus | 5,7 % | 4,6 % | 0,3 % | 1,1 % |
| Hinnat '000 euroa/tonni | 0,92 | 0,97 | 1,06 | 1,10 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 105 | 115 | 120 |
| Valko-Venäjä |
| Määrä (tonnia) | 1 771 | 153 | 81 | 43 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 8 | 4,5 | 2,4 |
| Markkinaosuus | 0,2 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Hinnat '000 euroa/tonni | 0,97 | 1,17 | 1,16 | 1,26 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 121 | 120 | 130 |
| Saudi-Arabia |
| Määrä (tonnia) | 27 805 | 6 433 | 450 | 72 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 23 | 2 | 0,3 |
| Markkinaosuus | 3,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 0 % |
| Hinnat '000 euroa/tonni | 0,93 | 1,05 | 1,21 | 0,9 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 113 | 130 | 97 |
| Kyseiset maat yhteensä |
| Määrä (tonnia) | 197 549 | 153 096 | 114 781 | 142 624 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 77 | 58 | 72 |
| Markkinaosuus | 24,4 % | 18,7 % | 14,5 % | 18 % |
| Hinnat '000 euroa/tonni | 0,96 | 1,08 | 1,08 | 1,11 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 112 | 112 | 116 |

(19)

Tuonnin määrä kyseisistä maista yhteisöön laski 28 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä; samalla markkinaosuus pieneni 24,4 prosentista 18 prosenttiin ja hinnat nousivat 16 prosenttia. Tiedot perustuvat Eurostatin tilastoihin.

Taulukko 2

Tuonti kyseisistä maista

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Korea

Määrä (tonnia)

122 260

108 407

111 967

133 574

Indeksi (2004 = 100)

100

87

92

109

Markkinaosuus

15,1 %

13,2 %

14,1 %

16,9 %

Hinnat '000 euroa/tonni

0,987

1,115

1,079

1,114

Indeksi (2004 = 100)

100

113

109

113

Kiina

Määrä (tonnia)

45 713

38 103

2 283

8 935

Indeksi (2004 = 100)

100

83

5

20

Markkinaosuus

5,7 %

4,6 %

0,3 %

1,1 %

Hinnat '000 euroa/tonni

0,92

0,97

1,06

1,10

Indeksi (2004 = 100)

100

105

115

120

Valko-Venäjä

Määrä (tonnia)

1 771

153

81

43

Indeksi (2004 = 100)

100

8

4,5

2,4

Markkinaosuus

0,2 %

0 %

0 %

0 %

Hinnat '000 euroa/tonni

0,97

1,17

1,16

1,26

Indeksi (2004 = 100)

100

121

120

130

Saudi-Arabia

Määrä (tonnia)

27 805

6 433

450

72

Indeksi (2004 = 100)

100

23

2

0,3

Markkinaosuus

3,4 %

0,8 %

0,1 %

0 %

Hinnat '000 euroa/tonni

0,93

1,05

1,21

0,9

Indeksi (2004 = 100)

100

113

130

97

Kyseiset maat yhteensä

Määrä (tonnia)

197 549

153 096

114 781

142 624

Indeksi (2004 = 100)

100

77

58

72

Markkinaosuus

24,4 %

18,7 %

14,5 %

18 %

Hinnat '000 euroa/tonni

0,96

1,08

1,08

1,11

Indeksi (2004 = 100)

100

112

112

116

| (20) | Koreasta tulevan tuonnin voimakas kasvu tutkimusajanjakson aikana johtui pääasiassa väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa vuoden 2007 alkupuoliskolla (9). Korea ja Taiwan ovat yhteisön tärkeimmät LMP-kuitujen (Low Melt Polyester) ja HCS-kuitujen (Hollow Conjugated Siliconised Polyester) tuojat. Koska Taiwanista tulevassa tuonnissa sovellettu väliaikainen tulli kohosi tiettyjen yritysten osalta jopa 29,5 prosenttiin, yhteisön tuojat hankkivat LMP- ja HCS-kuituja Koreasta, jolla oli merkittävästi alhaisemmat polkumyyntitullit. |
| --- | --- |

(20)

Koreasta tulevan tuonnin voimakas kasvu tutkimusajanjakson aikana johtui pääasiassa väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa vuoden 2007 alkupuoliskolla (9). Korea ja Taiwan ovat yhteisön tärkeimmät LMP-kuitujen (Low Melt Polyester) ja HCS-kuitujen (Hollow Conjugated Siliconised Polyester) tuojat. Koska Taiwanista tulevassa tuonnissa sovellettu väliaikainen tulli kohosi tiettyjen yritysten osalta jopa 29,5 prosenttiin, yhteisön tuojat hankkivat LMP- ja HCS-kuituja Koreasta, jolla oli merkittävästi alhaisemmat polkumyyntitullit.

3.   Tuonti muista kolmansista maista: määrät, markkinaosuudet ja tuontihinnat

Taulukko 3

| Tuonti muista kolmansista maista | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 171 633 | 225 748 | 278 392 | 256 291 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 132 | 162 | 149 |
| Markkinaosuus | 21 % | 28 % | 35 % | 32 % |
| Hinnat '000 euroa/tonni | 1,09 | 1,20 | 1,15 | 1,15 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 110 | 106 | 106 |

Tuonti muista kolmansista maista

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

171 633

225 748

278 392

256 291

Indeksi (2004 = 100)

100

132

162

149

Markkinaosuus

21 %

28 %

35 %

32 %

Hinnat '000 euroa/tonni

1,09

1,20

1,15

1,15

Indeksi (2004 = 100)

100

110

106

106

| (21) | Tuonti muista kolmansista maista kasvoi tarkastelujaksolla 49 prosenttia. Kasvun syynä olivat polkumyyntitullien käyttöönotto Saudi-Arabiasta ja Kiinasta tulevassa tuonnissa maaliskuussa 2005 ja Indonesiasta, Thaimaasta ja Intiasta tulevassa tuonnissa sovellettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen lokakuussa 2006. |
| --- | --- |

(21)

Tuonti muista kolmansista maista kasvoi tarkastelujaksolla 49 prosenttia. Kasvun syynä olivat polkumyyntitullien käyttöönotto Saudi-Arabiasta ja Kiinasta tulevassa tuonnissa maaliskuussa 2005 ja Indonesiasta, Thaimaasta ja Intiasta tulevassa tuonnissa sovellettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen lokakuussa 2006.

| (22) | Kaiken kaikkiaan tuonti kasvoi tarkastelujaksolla 370 kilotonnista noin 400 kilotonniin. Jos arvioinnin lähtökohtana käytetään aiemman tutkimuksen tutkimusajanjaksoa, kasvu oli 380 kilotonnista noin 400 kilotonniin. |
| --- | --- |

(22)

Kaiken kaikkiaan tuonti kasvoi tarkastelujaksolla 370 kilotonnista noin 400 kilotonniin. Jos arvioinnin lähtökohtana käytetään aiemman tutkimuksen tutkimusajanjaksoa, kasvu oli 380 kilotonnista noin 400 kilotonniin.

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANNE

1.   Yhteistyössä toimimisen aste

| (23) | Tutkimusajanjakson aikana yhteisössä oli 19 polyesterikatkokuitujen tuottajaa. Tässä tutkimuksessa erittäin suuri osa yhteisön tuottajista oli valmiita yhteistyöhön komission kanssa. Kyseisistä 19 tuottajasta toimi täydessä yhteistyössä 12 tuottajaa, joiden osuus oli 70 prosenttia tuotannosta. Muut yhteisön tuottajat esittivät tutkimuksen yhteydessä huomautuksia, mutta eivät suostuneet täyteen yhteistyöhön. Huomautuksia esitti myös kaksi tuottajajärjestöä (CIRFS ja IVC) (10). Lisäksi yhteisön tuottajat ovat toimittaneet tuotantoaan koskevia lukuja. Kun otetaan huomioon kaikki (yksittäisiltä tuottajilta ja järjestöiltä) saadut huomautukset, kantansa esittäneiden ja toimenpiteiden kumoamista vastustavien yhteisön tuottajien osuus on 88 prosenttia yhteisön tuotannosta. Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tutkimuksessa merkittävästi korkeampi kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa yhden tuottajajärjestön (CIRFS) lisäksi ainoastaan kolme yritystä, joiden osuus yhteisön tuotannosta oli hieman yli 25 prosenttia, suostui toimimaan yhteistyössä komission kanssa ja peruutti sittemmin valituksensa. |
| --- | --- |

(23)

Tutkimusajanjakson aikana yhteisössä oli 19 polyesterikatkokuitujen tuottajaa. Tässä tutkimuksessa erittäin suuri osa yhteisön tuottajista oli valmiita yhteistyöhön komission kanssa. Kyseisistä 19 tuottajasta toimi täydessä yhteistyössä 12 tuottajaa, joiden osuus oli 70 prosenttia tuotannosta. Muut yhteisön tuottajat esittivät tutkimuksen yhteydessä huomautuksia, mutta eivät suostuneet täyteen yhteistyöhön. Huomautuksia esitti myös kaksi tuottajajärjestöä (CIRFS ja IVC) (10). Lisäksi yhteisön tuottajat ovat toimittaneet tuotantoaan koskevia lukuja. Kun otetaan huomioon kaikki (yksittäisiltä tuottajilta ja järjestöiltä) saadut huomautukset, kantansa esittäneiden ja toimenpiteiden kumoamista vastustavien yhteisön tuottajien osuus on 88 prosenttia yhteisön tuotannosta. Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tutkimuksessa merkittävästi korkeampi kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa yhden tuottajajärjestön (CIRFS) lisäksi ainoastaan kolme yritystä, joiden osuus yhteisön tuotannosta oli hieman yli 25 prosenttia, suostui toimimaan yhteistyössä komission kanssa ja peruutti sittemmin valituksensa.

| (24) | Komissio tarkasteli kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(24)

Komissio tarkasteli kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

2.   Yhteisön tuotannon ja yhteisön tuotannonalan määritelmät

| (25) | Kuten edellä todettiin, tutkimusajanjakson aikana yhteisössä toimi 19 polyesterikatkokuitujen valmistajaa. Näiden 19 tuottajan valmistamat polyesterikatkokuidut muodostavat näin ollen perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon. |
| --- | --- |

(25)

Kuten edellä todettiin, tutkimusajanjakson aikana yhteisössä toimi 19 polyesterikatkokuitujen valmistajaa. Näiden 19 tuottajan valmistamat polyesterikatkokuidut muodostavat näin ollen perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon.

| (26) | Yhteisön tuottajista 12 (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International SA, IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel SA, ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH ja Wellman International Ltd) toimi tutkimuksessa täydessä yhteistyössä komission kanssa. Tutkimusajanjakson aikana niiden tuotanto oli yhteensä 347 640 tonnia ja osuus yhteisön tuotannosta 70 prosenttia. Näin ollen niiden katsotaan edustavan suurinta osaa tuotteen koko tuotannosta yhteisössä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(26)

Yhteisön tuottajista 12 (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International SA, IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel SA, ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH ja Wellman International Ltd) toimi tutkimuksessa täydessä yhteistyössä komission kanssa. Tutkimusajanjakson aikana niiden tuotanto oli yhteensä 347 640 tonnia ja osuus yhteisön tuotannosta 70 prosenttia. Näin ollen niiden katsotaan edustavan suurinta osaa tuotteen koko tuotannosta yhteisössä tutkimusajanjakson aikana.

| (27) | Näiden tutkimuksessa täydessä yhteistyössä toimineiden 12 yhteisön tuottajan katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. |
| --- | --- |

(27)

Näiden tutkimuksessa täydessä yhteistyössä toimineiden 12 yhteisön tuottajan katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’.

3.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (28) | Vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:
  Taulukko 4 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 317 450 | 307 043 | 321 127 | 347 640 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 97 | 101 | 110 |
| Markkinaosuus | 36,9 % | 32,4 % | 38,6 % | 41,8 % |

(28)

Vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

317 450

307 043

321 127

347 640

Indeksi (2004 = 100)

100

97

101

110

Markkinaosuus

36,9 %

32,4 %

38,6 %

41,8 %

| (29) | Yhteisön tuotanto laski vuonna 2005, mutta on sittemmin kasvanut 10 prosenttia vuoden 2004 tilanteesta. Kasvun syynä on muun muassa uusien polyesterikatkokuituja valmistavien tehtaiden perustaminen Puolaan ja Romaniaan vuonna 2006. Tuotannon kasvun odotetaan edelleen jatkuvan, kun näiden uusien tehtaiden toiminta vakiintuu ja kun Bulgariassa aloittaa toimintansa vielä yksi uusi tehdas, jonka vuosikapasiteetti on 12 000–14 500 tonnia. Myös markkinaosuus laski vuonna 2005, mutta lähti uudestaan nousuun vuosina 2006 ja 2007. Jos tätä taulukkoa verrataan aiemmassa tutkimuksessa todettuihin yhteisön tuotannonalan tuotantolukuihin (sellaisina kuin ne määritellään väliaikaisen tullin käyttöönotosta annetun asetuksen johdanto-osan 70 kappaleessa) (11) kyseisellä tarkastelujaksolla (vuosina 2002–2005), voidaan todeta, että kehityssuuntaus on muuttunut. Vuosina 2002–2005 yhteisön tuotannonalan tuotanto laski 9 prosenttia, kun taas tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla se kasvoi 10 prosenttia. Tilanne on muuttunut myös markkinaosuuden kohdalla. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski aiemmassa tutkimuksessa 2,3 prosenttiyksikköä, kun se tässä tutkimuksessa kasvoi lähes 5 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(29)

Yhteisön tuotanto laski vuonna 2005, mutta on sittemmin kasvanut 10 prosenttia vuoden 2004 tilanteesta. Kasvun syynä on muun muassa uusien polyesterikatkokuituja valmistavien tehtaiden perustaminen Puolaan ja Romaniaan vuonna 2006. Tuotannon kasvun odotetaan edelleen jatkuvan, kun näiden uusien tehtaiden toiminta vakiintuu ja kun Bulgariassa aloittaa toimintansa vielä yksi uusi tehdas, jonka vuosikapasiteetti on 12 000–14 500 tonnia. Myös markkinaosuus laski vuonna 2005, mutta lähti uudestaan nousuun vuosina 2006 ja 2007. Jos tätä taulukkoa verrataan aiemmassa tutkimuksessa todettuihin yhteisön tuotannonalan tuotantolukuihin (sellaisina kuin ne määritellään väliaikaisen tullin käyttöönotosta annetun asetuksen johdanto-osan 70 kappaleessa) (11) kyseisellä tarkastelujaksolla (vuosina 2002–2005), voidaan todeta, että kehityssuuntaus on muuttunut. Vuosina 2002–2005 yhteisön tuotannonalan tuotanto laski 9 prosenttia, kun taas tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla se kasvoi 10 prosenttia. Tilanne on muuttunut myös markkinaosuuden kohdalla. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski aiemmassa tutkimuksessa 2,3 prosenttiyksikköä, kun se tässä tutkimuksessa kasvoi lähes 5 prosenttiyksikköä.

3.1   Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (30) | Kapasiteetti laski 6 prosenttia vuosina 2004–2005. Vuodesta 2006 lähtien kapasiteetti alkoi kasvaa ja nousi tutkimusajanjakson aikana lähes 413 000 tonniin (melkein 13 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004). Kasvu johtui pääasiassa siitä, että kaksi komission kanssa yhteistyössä toimineista tuottajista perusti Puolaan ja Romaniaan uusia tehtaita, jotka aloittivat toimintansa vuonna 2006. Kapasiteetin käyttöaste puolestaan aleni kyseisen tarkastelujakson aikana 2,4 prosenttiyksikköä. Aleneminen johtui todennäköisesti uuden kapasiteetin käyttöönotosta ja yhteisön kulutuksen pienenemisestä. Tuotantokapasiteettia koskevat tiedot poikkeavat jyrkästi tutkimuksessa saaduista luvuista, sillä niiden mukaan yhteisön tuotannonalan kapasiteetti laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla (vuosina 2002–2005).
  Taulukko 5 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapasiteetti tonneina | 366 062 | 344 872 | 378 931 | 412 916 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 94 | 103,5 | 112,7 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 86,8 % | 89,3 % | 85 % | 84,4 % |

(30)

Kapasiteetti laski 6 prosenttia vuosina 2004–2005. Vuodesta 2006 lähtien kapasiteetti alkoi kasvaa ja nousi tutkimusajanjakson aikana lähes 413 000 tonniin (melkein 13 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004). Kasvu johtui pääasiassa siitä, että kaksi komission kanssa yhteistyössä toimineista tuottajista perusti Puolaan ja Romaniaan uusia tehtaita, jotka aloittivat toimintansa vuonna 2006. Kapasiteetin käyttöaste puolestaan aleni kyseisen tarkastelujakson aikana 2,4 prosenttiyksikköä. Aleneminen johtui todennäköisesti uuden kapasiteetin käyttöönotosta ja yhteisön kulutuksen pienenemisestä. Tuotantokapasiteettia koskevat tiedot poikkeavat jyrkästi tutkimuksessa saaduista luvuista, sillä niiden mukaan yhteisön tuotannonalan kapasiteetti laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla (vuosina 2002–2005).

Taulukko 5

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Kapasiteetti tonneina

366 062

344 872

378 931

412 916

Indeksi (2004 = 100)

100

94

103,5

112,7

Kapasiteetin käyttöaste

86,8 %

89,3 %

85 %

84,4 %

3.2   Liikevaihto ja myynti

Taulukko 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto '000 euroa | 391 259 | 388 502 | 403 189 | 443 540 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 99 | 103 | 113 |
| Myynti yhteisössä (tonnia) | 281 083 | 259 314 | 272 553 | 300 051 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 92 | 97 | 107 |

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Liikevaihto '000 euroa

391 259

388 502

403 189

443 540

Indeksi (2004 = 100)

100

99

103

113

Myynti yhteisössä (tonnia)

281 083

259 314

272 553

300 051

Indeksi (2004 = 100)

100

92

97

107

| (31) | Yhteisön tuotannonalan liikevaihto yhteisössä laski tarkastelujaksolla 13 prosenttia ja polyesterikatkokuitujen myynti 7 prosenttia. Tämä kasvu johtui kahden uuden tehtaan perustamisesta Puolaan ja Romaniaan vuonna 2006. Kun näitä lukuja verrataan aiemman tutkimuksen lukuihin, joiden perusteella myynti laski kyseisellä tarkastelujaksolla prosentin verran, tilanteen havaitaan muuttuneen olennaisesti, ja tietojen perusteella yhteisön tuotannonalalla on ryhdytty merkittäviin toimiin kysynnän täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Yhteisön tuotannonalan liikevaihto yhteisössä laski tarkastelujaksolla 13 prosenttia ja polyesterikatkokuitujen myynti 7 prosenttia. Tämä kasvu johtui kahden uuden tehtaan perustamisesta Puolaan ja Romaniaan vuonna 2006. Kun näitä lukuja verrataan aiemman tutkimuksen lukuihin, joiden perusteella myynti laski kyseisellä tarkastelujaksolla prosentin verran, tilanteen havaitaan muuttuneen olennaisesti, ja tietojen perusteella yhteisön tuotannonalalla on ryhdytty merkittäviin toimiin kysynnän täyttämiseksi.

3.3   Myyntihinnat ja tuotantokustannukset

| (32) | Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat EU:ssa nousivat tarkastelujaksolla 6,2 prosenttia (1 392 eurosta/tonni vuonna 2004 1 478 euroon/tonni tutkimusajanjaksolla). Vuodesta 2005 eteenpäin hinnat ovat kuitenkin hiukan laskeneet. Keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9,7 prosenttia (1 388 eurosta/tonni vuonna 2004 1 523 euroon/tonni tutkimusajanjaksolla). Kustannusten kasvu johtui pääasiassa siitä, että useimpien raaka-aineiden keskihinnat nousivat merkittävästi (öljyn maailmanlaajuisen hinnannousun takia). Nämä luvut osoittavat, että pyrkiessään välttämään liian suuren markkinaosuuden menettämistä yhteisön tuotannonala ei pystynyt myyntihintojen avulla kattamaan kaikkia tuotantokustannuksiaan. Hinnat ovat yhteisön tuotannonalalla nousseet paljon maltillisemmin kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa ne nousivat kyseisellä tarkastelujaksolla 12 prosenttia.
  Taulukko 7 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Painotettu keskihinta ('000 euroa/tonni) | 1,39 | 1,50 | 1,48 | 1,48 |
| Indeksi | 100 | 107 | 106 | 106 |
| Kustannusten painotettu keskiarvo (euroa/tonni) | 1,388 | 1,511 | 1,556 | 1,523 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 109 | 112 | 109,7 |

(32)

Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat EU:ssa nousivat tarkastelujaksolla 6,2 prosenttia (1 392 eurosta/tonni vuonna 2004 1 478 euroon/tonni tutkimusajanjaksolla). Vuodesta 2005 eteenpäin hinnat ovat kuitenkin hiukan laskeneet. Keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9,7 prosenttia (1 388 eurosta/tonni vuonna 2004 1 523 euroon/tonni tutkimusajanjaksolla). Kustannusten kasvu johtui pääasiassa siitä, että useimpien raaka-aineiden keskihinnat nousivat merkittävästi (öljyn maailmanlaajuisen hinnannousun takia). Nämä luvut osoittavat, että pyrkiessään välttämään liian suuren markkinaosuuden menettämistä yhteisön tuotannonala ei pystynyt myyntihintojen avulla kattamaan kaikkia tuotantokustannuksiaan. Hinnat ovat yhteisön tuotannonalalla nousseet paljon maltillisemmin kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa ne nousivat kyseisellä tarkastelujaksolla 12 prosenttia.

Taulukko 7

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Painotettu keskihinta ('000 euroa/tonni)

1,39

1,50

1,48

1,48

Indeksi

100

107

106

106

Kustannusten painotettu keskiarvo (euroa/tonni)

1,388

1,511

1,556

1,523

Indeksi (2004 = 100)

100

109

112

109,7

3.4   Työllisyys ja palkat

| (33) | Yhteisön tuotannonalan työllisyysaste kasvoi 17,8 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Samalla keskipalkka työntekijää kohti laski 10 prosenttia. Vaikka polyesterikatkokuitujen tuotanto ei ole työvoimavaltainen tuotannonala, kapasiteetin ja tuotannon kasvaessa myös työpaikkojen määrä lisääntyi merkittävästi. Aiemmassa tutkimuksessa työllisyysaste aleni 19 prosenttia kyseisellä tarkastelujaksolla, ja keskimääräiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset kasvoivat yli 30 prosenttia – tilanne on siis jälleen muuttunut täysin.
  Taulukko 8 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | 1 743 | 1 660 | 1 944 | 2 053 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 95 | 111,5 | 118 |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kuukaudessa | 3 191 | 3 411 | 3 015 | 2 859 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 107 | 94 | 90 |

(33)

Yhteisön tuotannonalan työllisyysaste kasvoi 17,8 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Samalla keskipalkka työntekijää kohti laski 10 prosenttia. Vaikka polyesterikatkokuitujen tuotanto ei ole työvoimavaltainen tuotannonala, kapasiteetin ja tuotannon kasvaessa myös työpaikkojen määrä lisääntyi merkittävästi. Aiemmassa tutkimuksessa työllisyysaste aleni 19 prosenttia kyseisellä tarkastelujaksolla, ja keskimääräiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset kasvoivat yli 30 prosenttia – tilanne on siis jälleen muuttunut täysin.

Taulukko 8

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Työllisyys

1 743

1 660

1 944

2 053

Indeksi (2004 = 100)

100

95

111,5

118

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kuukaudessa

3 191

3 411

3 015

2 859

Indeksi (2004 = 100)

100

107

94

90

3.5   Kannattavuus

| (34) | Kun tarkastellaan tuotteen myyntiä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä, sen kannattavuus (12) heikentyi merkittävästi, käytettiinpä tarkastelun lähtökohtana vuotta 2004 tai vuotta 2005. Tilanne on näin ollen selvästi huonontunut.
  Taulukko 9 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | 0,3 % | –0,8 % | –5,4 % | –3,2 % |

(34)

Kun tarkastellaan tuotteen myyntiä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä, sen kannattavuus (12) heikentyi merkittävästi, käytettiinpä tarkastelun lähtökohtana vuotta 2004 tai vuotta 2005. Tilanne on näin ollen selvästi huonontunut.

Taulukko 9

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus

0,3 %

–0,8 %

–5,4 %

–3,2 %

3.6   Investoinnit

Taulukko 10

| | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit '000 euroa | 15 604 | 16 580 | 39 865 | 32 618 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 106 | 255 | 209 |

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Investoinnit '000 euroa

15 604

16 580

39 865

32 618

Indeksi (2004 = 100)

100

106

255

209

| (35) | Vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön tuotannonalalla tehdyt investoinnit kasvoivat 109 prosenttia. Kasvua selittää suurelta osin se, että Puolaan ja Romaniaan perustettiin uusia tehtaita, jotka aloittivat toimintansa vuonna 2006. |
| --- | --- |

(35)

Vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön tuotannonalalla tehdyt investoinnit kasvoivat 109 prosenttia. Kasvua selittää suurelta osin se, että Puolaan ja Romaniaan perustettiin uusia tehtaita, jotka aloittivat toimintansa vuonna 2006.

3.7   Yhteisön tuottajien tilannetta koskevat päätelmät

| (36) | Tutkimuksessa todettiin, että toisin kuin edellä johdanto-osan 3 kappaleessa mainitussa tapauksessa, tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä ja tuotanto yhteisön tuotannonalalla on kasvanut ja tuotannonalan kannattavuus on parantunut. |
| --- | --- |

(36)

Tutkimuksessa todettiin, että toisin kuin edellä johdanto-osan 3 kappaleessa mainitussa tapauksessa, tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä ja tuotanto yhteisön tuotannonalalla on kasvanut ja tuotannonalan kannattavuus on parantunut.

| (37) | Yhteisön tuotannonala pystyi tarkastelujakson aikana kasvattamaan markkinaosuuttaan lähes 5 prosenttiyksiköllä. Kasvu tapahtui kuitenkin samaan aikaan, kun kulutus laski yli prosentin. |
| --- | --- |

(37)

Yhteisön tuotannonala pystyi tarkastelujakson aikana kasvattamaan markkinaosuuttaan lähes 5 prosenttiyksiköllä. Kasvu tapahtui kuitenkin samaan aikaan, kun kulutus laski yli prosentin.

| (38) | Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla 6 prosenttia, mutta ne ovat hieman laskeneet vuodesta 2005 eteenpäin. Kuten edellä johdanto-osan 32 kappaleessa selitetään, tässäkin yhteydessä on otettava huomioon, että hinnannousu tapahtui samaan aikaan, kun kustannukset kasvoivat 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(38)

Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla 6 prosenttia, mutta ne ovat hieman laskeneet vuodesta 2005 eteenpäin. Kuten edellä johdanto-osan 32 kappaleessa selitetään, tässäkin yhteydessä on otettava huomioon, että hinnannousu tapahtui samaan aikaan, kun kustannukset kasvoivat 10 prosenttia.

| (39) | Myös työllisyysaste on kasvanut merkittävästi kahden uuden tehtaan aloitettua toimintansa (13). Kannattavuuden tilanne on viime vuosina heikentynyt, tosin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä on tapahtunut hieman edistystä. Markkina-asemansa säilyttämiseksi yhteisön tuotannonala joutuu myymään tuotteita tappiolla. |
| --- | --- |

(39)

Myös työllisyysaste on kasvanut merkittävästi kahden uuden tehtaan aloitettua toimintansa (13). Kannattavuuden tilanne on viime vuosina heikentynyt, tosin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä on tapahtunut hieman edistystä. Markkina-asemansa säilyttämiseksi yhteisön tuotannonala joutuu myymään tuotteita tappiolla.

| (40) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että vaikka yhteisön tuotannonala on hyötynyt jonkin verran kyseisistä maista tulevassa tuonnissa sovelletuista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä, se ei ole vieläkään toipunut aiemmasta polkumyynnistä, ja sen tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Jos toimenpiteet kumotaan, samanlaisena jatkuva ja/tai kasvava tuonti kyseisistä maista todennäköisesti vain pahentaa tilannetta. |
| --- | --- |

(40)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että vaikka yhteisön tuotannonala on hyötynyt jonkin verran kyseisistä maista tulevassa tuonnissa sovelletuista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä, se ei ole vieläkään toipunut aiemmasta polkumyynnistä, ja sen tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Jos toimenpiteet kumotaan, samanlaisena jatkuva ja/tai kasvava tuonti kyseisistä maista todennäköisesti vain pahentaa tilannetta.

4.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

4.1   Käyttämätön kapasiteetti

| (41) | Kiinassa on varakapasiteettia noin 3 miljoonaa tonnia, ja tämä määrä vastaa 3,5-kertaisesti yhteisön kokonaiskulutusta. Kiinan varakapasiteetti on kasvanut 37 prosenttia vuodesta 2005 (vuosi, jolloin polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön Kiinasta tulevassa tuonnissa). Koreassa varakapasiteetti kasvaa ensi vuoden kuluessa 114 000 tonniin, joka on 14 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Vaikka osa tästä varakapasiteetista liittyykin yritykseen, johon sovelletaan 0 prosentin polkumyyntitullia, suurin osa siitä kuuluu polkumyyntitullien alaisille yrityksille. Saudi-Arabian tilanteesta ei ole saatavilla tietoja. Valko-Venäjän varakapasiteetista ei ole tarpeen laatia ennustetta, koska sitä koskevien toimenpiteiden voimassaolo päättyi lokakuussa 2007. Näiden maiden varakapasiteetit voitaisiin ohjata yhteisöön, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(41)

Kiinassa on varakapasiteettia noin 3 miljoonaa tonnia, ja tämä määrä vastaa 3,5-kertaisesti yhteisön kokonaiskulutusta. Kiinan varakapasiteetti on kasvanut 37 prosenttia vuodesta 2005 (vuosi, jolloin polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön Kiinasta tulevassa tuonnissa). Koreassa varakapasiteetti kasvaa ensi vuoden kuluessa 114 000 tonniin, joka on 14 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Vaikka osa tästä varakapasiteetista liittyykin yritykseen, johon sovelletaan 0 prosentin polkumyyntitullia, suurin osa siitä kuuluu polkumyyntitullien alaisille yrityksille. Saudi-Arabian tilanteesta ei ole saatavilla tietoja. Valko-Venäjän varakapasiteetista ei ole tarpeen laatia ennustetta, koska sitä koskevien toimenpiteiden voimassaolo päättyi lokakuussa 2007. Näiden maiden varakapasiteetit voitaisiin ohjata yhteisöön, jos toimenpiteet kumottaisiin.

4.2   Kannustimet myynnin ohjaamiseen uudelleen yhteisöön

| (42) | Monet maailman suurimmista vientimarkkinoista on suojattu Kiinasta ja Koreasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa sovellettavilla polkumyyntitulleilla. Esimerkiksi Turkki ja Yhdysvallat ovat ottaneet käyttöön tulleja Kiinasta tulevassa tuonnissa, ja Yhdysvalloissa tullit ovat niinkin korkeita kuin 44,3 prosenttia. Koreasta tulevalle tuonnille on asetettu Japanissa, Turkissa, Pakistanissa ja Yhdysvalloissa 0–24,6 prosentin polkumyyntitullit. Jos johdanto-osan 4 kappaleessa määritellyt toimenpiteet kumottaisiin, EU:n markkinat olisivat suurimpia markkinoita, joilla ei sovellettaisi mitään polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Kiinasta ja Koreasta tulevassa tuonnissa. |
| --- | --- |

(42)

Monet maailman suurimmista vientimarkkinoista on suojattu Kiinasta ja Koreasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa sovellettavilla polkumyyntitulleilla. Esimerkiksi Turkki ja Yhdysvallat ovat ottaneet käyttöön tulleja Kiinasta tulevassa tuonnissa, ja Yhdysvalloissa tullit ovat niinkin korkeita kuin 44,3 prosenttia. Koreasta tulevalle tuonnille on asetettu Japanissa, Turkissa, Pakistanissa ja Yhdysvalloissa 0–24,6 prosentin polkumyyntitullit. Jos johdanto-osan 4 kappaleessa määritellyt toimenpiteet kumottaisiin, EU:n markkinat olisivat suurimpia markkinoita, joilla ei sovellettaisi mitään polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Kiinasta ja Koreasta tulevassa tuonnissa.

| (43) | Muutamat käyttäjät ovat väittäneet Kiinan pyrkivän hillitsemään polyesterikatkokuitujen kaltaisten raaka-aineiden vientiä. Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Saatavilla olevien tilastojen mukaan polyesterikatkokuitujen nettovirta (tuotannon ja sisäisen kulutuksen erotus) Kiinassa kasvaa tasaisesti, ja sen odotetaan kehittyvän tulevina vuosina seuraavassa taulukossa esitetyllä tavalla:
  Taulukko 11 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettovirta (tuotannon ja tehtaan kulutuksen erotus) '000 tonnia | – 480 | – 200 | 23 | 258 | 449 | 541 |

(43)

Muutamat käyttäjät ovat väittäneet Kiinan pyrkivän hillitsemään polyesterikatkokuitujen kaltaisten raaka-aineiden vientiä. Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Saatavilla olevien tilastojen mukaan polyesterikatkokuitujen nettovirta (tuotannon ja sisäisen kulutuksen erotus) Kiinassa kasvaa tasaisesti, ja sen odotetaan kehittyvän tulevina vuosina seuraavassa taulukossa esitetyllä tavalla:

Taulukko 11

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Nettovirta (tuotannon ja tehtaan kulutuksen erotus) '000 tonnia

– 480

– 200

23

258

449

541

| (44) | Näkyvissä on siten selviä merkkejä siitä, että polyesterikatkokuitujen vienti Kiinasta on kasvamassa ja että kasvun odotetaan tulevaisuudessa jatkuvan huolimatta siitä, että Kiinan väitetään hillitsevän niiden vientiä. Tämä väite on näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(44)

Näkyvissä on siten selviä merkkejä siitä, että polyesterikatkokuitujen vienti Kiinasta on kasvamassa ja että kasvun odotetaan tulevaisuudessa jatkuvan huolimatta siitä, että Kiinan väitetään hillitsevän niiden vientiä. Tämä väite on näin ollen hylättävä.

4.3   Hankintasopimukset

| (45) | Yksi käyttäjäjärjestöistä on väittänyt, että polyesterikatkokuiduista tehtyjen lankojen ja kuitukankaiden tuottajilla on usein selvä intressi ostaa EU:sta peräisin olevia kuituja ja viedä niistä valmistamansa langat ja kuitukankaat etuuskohtelusopimuksen tehneisiin maihin. Käyttäjien tätä tutkimusta varten toimittamat tiedot kuitenkin osoittavat, että 85–100 prosenttia kuitukankaiden alalla toimivien yritysten polyesterikatkokuituja sisältäviä tuotteita koskevasta liikevaihdosta kertyy nimenomaan myynnistä yhteisössä. Hankintahetkellä etuuskohtelusopimuksen tehneisiin maihin vientiä koskevat alkuperäsäännöt tuskin vaikuttavat kovinkaan merkittävästi polyesterikatkokuitujen käyttäjien päätökseen kulloinkin hankittavien tuotteiden alkuperästä. Koska kyseisellä järjestöllä ei ole esittää näyttöä väitteensä tueksi, se on hylättävä. |
| --- | --- |

(45)

Yksi käyttäjäjärjestöistä on väittänyt, että polyesterikatkokuiduista tehtyjen lankojen ja kuitukankaiden tuottajilla on usein selvä intressi ostaa EU:sta peräisin olevia kuituja ja viedä niistä valmistamansa langat ja kuitukankaat etuuskohtelusopimuksen tehneisiin maihin. Käyttäjien tätä tutkimusta varten toimittamat tiedot kuitenkin osoittavat, että 85–100 prosenttia kuitukankaiden alalla toimivien yritysten polyesterikatkokuituja sisältäviä tuotteita koskevasta liikevaihdosta kertyy nimenomaan myynnistä yhteisössä. Hankintahetkellä etuuskohtelusopimuksen tehneisiin maihin vientiä koskevat alkuperäsäännöt tuskin vaikuttavat kovinkaan merkittävästi polyesterikatkokuitujen käyttäjien päätökseen kulloinkin hankittavien tuotteiden alkuperästä. Koska kyseisellä järjestöllä ei ole esittää näyttöä väitteensä tueksi, se on hylättävä.

4.4   Päätelmät tuonnin kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

| (46) | Edellä mainitut kannustimet huomioon ottaen on todennäköistä, että yhteisöön viedään merkittäviä määriä tuotteita, jos nyt voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(46)

Edellä mainitut kannustimet huomioon ottaen on todennäköistä, että yhteisöön viedään merkittäviä määriä tuotteita, jos nyt voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan.

5.   Yhteisön tuotannonalaa koskevat päätelmät

| (47) | Yhteisön tuotannonalalla on ryhdytty merkittäviin investointitoimiin, jotka ovat johtaneet toiminnan huomattavaan laajenemiseen. Yhteisön tuotannonalan tilanteessa on viime vuosina tapahtunut merkittäviä muutoksia, joista on mainittava erityisesti uuden teollisuuden syntyminen Puolaan ja Romaniaan sekä toiminnan tuleva laajeneminen Bulgariassa. |
| --- | --- |

(47)

Yhteisön tuotannonalalla on ryhdytty merkittäviin investointitoimiin, jotka ovat johtaneet toiminnan huomattavaan laajenemiseen. Yhteisön tuotannonalan tilanteessa on viime vuosina tapahtunut merkittäviä muutoksia, joista on mainittava erityisesti uuden teollisuuden syntyminen Puolaan ja Romaniaan sekä toiminnan tuleva laajeneminen Bulgariassa.

| (48) | Näistä uusista laajentamis- ja investointitoimista huolimatta on kuitenkin huomattava, että yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen epävarma kannattavuuden suhteen, kuten jo edellä todettiin. On hyvin todennäköistä, että yhteisöön tuodaan suuri määrä tuotteita polkumyyntihintaan, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(48)

Näistä uusista laajentamis- ja investointitoimista huolimatta on kuitenkin huomattava, että yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen epävarma kannattavuuden suhteen, kuten jo edellä todettiin. On hyvin todennäköistä, että yhteisöön tuodaan suuri määrä tuotteita polkumyyntihintaan, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan.

| (49) | Polkumyyntihinnoilla tapahtuvan tuonnin jatkuminen johtaisi yhteisön tuotannonalaan kohdistuvan hintapaineen kasvamiseen, voittomarginaalien ja kannattavuuden alenemiseen ja tappioiden lisääntymiseen. Tämän seurauksena voi olla se, että suunnitellut investoinnit peruuntuvat, innovointi vähenee, integroituneen teollisuuden kilpailuasema heikkenee ja irtisanomiset ja seisokit lisääntyvät. |
| --- | --- |

(49)

Polkumyyntihinnoilla tapahtuvan tuonnin jatkuminen johtaisi yhteisön tuotannonalaan kohdistuvan hintapaineen kasvamiseen, voittomarginaalien ja kannattavuuden alenemiseen ja tappioiden lisääntymiseen. Tämän seurauksena voi olla se, että suunnitellut investoinnit peruuntuvat, innovointi vähenee, integroituneen teollisuuden kilpailuasema heikkenee ja irtisanomiset ja seisokit lisääntyvät.

| (50) | Edellä esitetyn huomioon ottaen on katsottava, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi entisestään, jos Kiinasta, Koreasta ja Saudi-Arabiasta tuotaisiin merkittäviä määriä tuotteita yhteisöön polkumyyntihinnalla ilman mitään hillitseviä toimenpiteitä. Tämän perusteella voidaan todeta, että toimenpiteiden kumoaminen olisi vastoin yhteisön tuotannonalan etuja. |
| --- | --- |

(50)

Edellä esitetyn huomioon ottaen on katsottava, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi entisestään, jos Kiinasta, Koreasta ja Saudi-Arabiasta tuotaisiin merkittäviä määriä tuotteita yhteisöön polkumyyntihinnalla ilman mitään hillitseviä toimenpiteitä. Tämän perusteella voidaan todeta, että toimenpiteiden kumoaminen olisi vastoin yhteisön tuotannonalan etuja.

E.   YHTEISÖN KÄYTTÄJÄT

| (51) | Polyesterikatkokuitujen markkinat jakautuvat siten, että osa kuiduista käytetään a) kehruuseen (eli tekstiilien tuotannossa käytettävän filamentin valmistukseen, jolloin niihin voidaan yhdistää myös muita kuituja, kuten puuvillaa tai villaa), osa b) kuitukankaisiin (eli sellaisten kuiturainojen ja -harsojen, ei kuitenkaan paperin, valmistukseen, joissa kuituja ei ole ensin muunnettu langoiksi) ja osa c) täyteaineisiin (eli tiettyjen tekstiilituotteiden, kuten tyynyjen tai auton istuinten, pehmustamiseen tai toppaamiseen). |
| --- | --- |

(51)

Polyesterikatkokuitujen markkinat jakautuvat siten, että osa kuiduista käytetään a) kehruuseen (eli tekstiilien tuotannossa käytettävän filamentin valmistukseen, jolloin niihin voidaan yhdistää myös muita kuituja, kuten puuvillaa tai villaa), osa b) kuitukankaisiin (eli sellaisten kuiturainojen ja -harsojen, ei kuitenkaan paperin, valmistukseen, joissa kuituja ei ole ensin muunnettu langoiksi) ja osa c) täyteaineisiin (eli tiettyjen tekstiilituotteiden, kuten tyynyjen tai auton istuinten, pehmustamiseen tai toppaamiseen).

1.   Yhteisön käyttäjien yhteistyössä toimimisen aste

| (52) | Tähän tutkimukseen liittyviä huomautuksia lähetti 16 teollisuuskäyttäjää. Niiden osuus on noin 17 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä ja noin 13 prosenttia kyseisistä maista tulevasta tuonnista. Täyteen yhteistyöhön suostui vain 10 käyttäjää (14), joiden osuus polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä on noin 12 prosenttia (kaikki yhteistyöhön suostuneet käyttäjät toimivat kuitukankaiden ja täytteiden alalla). Muista, vain osittain yhteistyössä tässä tutkimuksessa toimineista käyttäjistä vain yksi toimii kehräämöalalla. |
| --- | --- |

(52)

Tähän tutkimukseen liittyviä huomautuksia lähetti 16 teollisuuskäyttäjää. Niiden osuus on noin 17 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä ja noin 13 prosenttia kyseisistä maista tulevasta tuonnista. Täyteen yhteistyöhön suostui vain 10 käyttäjää (14), joiden osuus polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä on noin 12 prosenttia (kaikki yhteistyöhön suostuneet käyttäjät toimivat kuitukankaiden ja täytteiden alalla). Muista, vain osittain yhteistyössä tässä tutkimuksessa toimineista käyttäjistä vain yksi toimii kehräämöalalla.

| (53) | Der Gesamtverband der deutschen Textil- und Modeindustrie (Saksan tekstiiliteollisuuden liitto, joka edustaa sekä kehräämö- että kuitukangasalan toimijoita), kaksi tähän liittoon kuuluvaa järjestöä, nimittäin Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) ja Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., sekä yksi eurooppalainen kuitukangasalan yrityksiä edustava järjestö (EDANA) ovat esittäneet tutkimuksen yhteydessä huomautuksia, joissa komissiota pyydetään lakkauttamaan voimassa olevat toimenpiteet. Kaikki edellä mainitut käyttäjät kuuluvat yhteen tai useampaan näistä järjestöistä. Kyseisten järjestöjen edustavuus on noin 30 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä. |
| --- | --- |

(53)

Der Gesamtverband der deutschen Textil- und Modeindustrie (Saksan tekstiiliteollisuuden liitto, joka edustaa sekä kehräämö- että kuitukangasalan toimijoita), kaksi tähän liittoon kuuluvaa järjestöä, nimittäin Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) ja Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., sekä yksi eurooppalainen kuitukangasalan yrityksiä edustava järjestö (EDANA) ovat esittäneet tutkimuksen yhteydessä huomautuksia, joissa komissiota pyydetään lakkauttamaan voimassa olevat toimenpiteet. Kaikki edellä mainitut käyttäjät kuuluvat yhteen tai useampaan näistä järjestöistä. Kyseisten järjestöjen edustavuus on noin 30 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä.

| (54) | Yksittäisten käyttäjien yhteistyössä toimimisen aste oli tässä tutkimuksessa korkeampi kuin aiemmassa tutkimuksessa. On myös huomattava, että aiemmassa tutkimuksessa esittivät kantansa vain tulleja vastustavat käyttäjät (noin 10 prosenttia kokonaiskulutuksesta), kun taas tähän tutkimukseen osallistui myös sellaisia käyttäjiä, jotka kannattavat toimenpiteiden säilyttämistä. |
| --- | --- |

(54)

Yksittäisten käyttäjien yhteistyössä toimimisen aste oli tässä tutkimuksessa korkeampi kuin aiemmassa tutkimuksessa. On myös huomattava, että aiemmassa tutkimuksessa esittivät kantansa vain tulleja vastustavat käyttäjät (noin 10 prosenttia kokonaiskulutuksesta), kun taas tähän tutkimukseen osallistui myös sellaisia käyttäjiä, jotka kannattavat toimenpiteiden säilyttämistä.

2.   Käyttäjien esittämät perustelut

2.1   Toimenpiteiden lakkauttamista puoltavat käyttäjät

| (55) | Käyttäjät, joiden osuus on noin 11 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta ja 10 prosenttia kyseisistä maista tulevasta tuonnista, ovat esittäneet useita perusteluja polkumyyntitullien lakkauttamiselle. Kaikki nämä käyttäjät kuuluvat yhteen tai useampaan edellä mainituista käyttäjäjärjestöistä, jotka nekin puoltavat toimenpiteiden lakkauttamista. Seuraavassa tarkastellaan perusteluja, joita kyseiset käyttäjät ja järjestöt ovat esittäneet toimenpiteiden lakkauttamisen puolesta. |
| --- | --- |

(55)

Käyttäjät, joiden osuus on noin 11 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta ja 10 prosenttia kyseisistä maista tulevasta tuonnista, ovat esittäneet useita perusteluja polkumyyntitullien lakkauttamiselle. Kaikki nämä käyttäjät kuuluvat yhteen tai useampaan edellä mainituista käyttäjäjärjestöistä, jotka nekin puoltavat toimenpiteiden lakkauttamista. Seuraavassa tarkastellaan perusteluja, joita kyseiset käyttäjät ja järjestöt ovat esittäneet toimenpiteiden lakkauttamisen puolesta.

| (56) | Ensinnäkin käyttäjät väittävät joutuneensa vaikeaan tilanteeseen, koska niiden lopputuotteisiin kohdistuu yhä enemmän kilpailua polyesterikatkokuitujen viennistä kuitukangastuotteiden vientiin siirtyneistä maista (esim. Kiina). Käyttäjät selittävät, että jos voimassa olevat toimenpiteet lakkautetaan, ne pystyvät hankkimaan halvempaa kuitua ja kilpailemaan paremmin Aasiasta tulevia lopputuotteita vastaan. Mikäli polyesterikatkokuitujen markkinahinta laskee, kannattavuus saattaa parantua. Tältä osin on kuitenkin otettava huomioon, että suurin osa asiakkaista on halpaketjuja, joilla alin hinta ratkaisee ja joiden lopputuotteiden voittomarginaali on erittäin pieni. |
| --- | --- |

(56)

Ensinnäkin käyttäjät väittävät joutuneensa vaikeaan tilanteeseen, koska niiden lopputuotteisiin kohdistuu yhä enemmän kilpailua polyesterikatkokuitujen viennistä kuitukangastuotteiden vientiin siirtyneistä maista (esim. Kiina). Käyttäjät selittävät, että jos voimassa olevat toimenpiteet lakkautetaan, ne pystyvät hankkimaan halvempaa kuitua ja kilpailemaan paremmin Aasiasta tulevia lopputuotteita vastaan. Mikäli polyesterikatkokuitujen markkinahinta laskee, kannattavuus saattaa parantua. Tältä osin on kuitenkin otettava huomioon, että suurin osa asiakkaista on halpaketjuja, joilla alin hinta ratkaisee ja joiden lopputuotteiden voittomarginaali on erittäin pieni.

| (57) | Näistä väitteistä on huomautettava, että tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamien tietojen mukaan niiden kannattavuudessa ei ole juurikaan tapahtunut muutoksia Kiinasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa vuonna 2005 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista ja Kiinasta tulevien lopputuotteiden tuonnin kasvusta huolimatta. Tämä johtuu siitä, että myös polyesterikatkokuitujen osuus polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksista on pysynyt vakaana, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee:
  Taulukko 12 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | 3,48 % | 4,07 % | 3,88 % | 3,79 % |
| Polyesterikatkokuitujen kustannukset prosentteina kokonaiskustannuksista | 22,3 % | 24 % | 24 % | 24 % |

(57)

Näistä väitteistä on huomautettava, että tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamien tietojen mukaan niiden kannattavuudessa ei ole juurikaan tapahtunut muutoksia Kiinasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa vuonna 2005 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista ja Kiinasta tulevien lopputuotteiden tuonnin kasvusta huolimatta. Tämä johtuu siitä, että myös polyesterikatkokuitujen osuus polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksista on pysynyt vakaana, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee:

Taulukko 12

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus

3,48 %

4,07 %

3,88 %

3,79 %

Polyesterikatkokuitujen kustannukset prosentteina kokonaiskustannuksista

22,3 %

24 %

24 %

24 %

| (58) | Tilanne on siis erilainen kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa uusien, tietyissä tapauksissa lähes 30 prosentin suuruisten polkumyyntitullien käyttöönotto olisi kiistatta vaikuttanut paljon kielteisemmin polyesterikatkokuitujen käyttäjien kustannusrakenteeseen ja niiden mahdollisuuteen tehdä asiakkaille houkuttelevia tarjouksia. |
| --- | --- |

(58)

Tilanne on siis erilainen kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa uusien, tietyissä tapauksissa lähes 30 prosentin suuruisten polkumyyntitullien käyttöönotto olisi kiistatta vaikuttanut paljon kielteisemmin polyesterikatkokuitujen käyttäjien kustannusrakenteeseen ja niiden mahdollisuuteen tehdä asiakkaille houkuttelevia tarjouksia.

| (59) | Lisäksi käyttäjien polyesterikatkokuituja sisältäviä tuotteita koskeva liikevaihto yhteisössä on kasvanut yli 10 prosenttia, kuten taulukosta 13 ilmenee:
  Taulukko 13 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto ('000 euroa) | 427 694 | 452 329 | 456 445 | 472 750 |
| Indeksi: (2004 = 100) | 100 | 106 | 107 | 111 |

(59)

Lisäksi käyttäjien polyesterikatkokuituja sisältäviä tuotteita koskeva liikevaihto yhteisössä on kasvanut yli 10 prosenttia, kuten taulukosta 13 ilmenee:

Taulukko 13

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Liikevaihto ('000 euroa)

427 694

452 329

456 445

472 750

Indeksi: (2004 = 100)

100

106

107

111

| (60) | Nämä luvut osoittavat, että vuodesta 2005 jatkunut Kiinasta peräisin olevien lopputuotteiden tuonnin kasvu ei ole estänyt yhteisössä toimivia polyesterikatkokuitujen käyttäjiä laajentamasta toimintaansa, myymästä tuotteitaan vähittäismyyjille ja säilyttämästä voittomarginaaliaan. Tämän kasvun mahdollisesta vaikutuksesta lopullisiin kuluttajahintoihin ei ole esitetty mitään väitteitä, kun taas aiemmassa tutkimuksessa todettiin, että lähes 30 prosentin suuruisten uusien tullien käyttöönotto olisi saattanut vaikuttaa kuluttajiin. |
| --- | --- |

(60)

Nämä luvut osoittavat, että vuodesta 2005 jatkunut Kiinasta peräisin olevien lopputuotteiden tuonnin kasvu ei ole estänyt yhteisössä toimivia polyesterikatkokuitujen käyttäjiä laajentamasta toimintaansa, myymästä tuotteitaan vähittäismyyjille ja säilyttämästä voittomarginaaliaan. Tämän kasvun mahdollisesta vaikutuksesta lopullisiin kuluttajahintoihin ei ole esitetty mitään väitteitä, kun taas aiemmassa tutkimuksessa todettiin, että lähes 30 prosentin suuruisten uusien tullien käyttöönotto olisi saattanut vaikuttaa kuluttajiin.

| (61) | Toimenpiteiden lakkauttamista puoltavat käyttäjät ovat myös väittäneet polyesterikatkokuitujen hintojen olevan nousussa yhteisössä dollarin kurssin heikentymisestä huolimatta. Tämä väite ei vastaa komission tutkimuksen aikana hankkimia tietoja. Vaikka polyesterikatkokuitujen hinta nousi jyrkästi vuonna 2005, se on tämän jälkeen pysynyt vakaana, kuten ilmenee taulukosta 7 (yhteisössä tuotetut ja myydyt polyesterikatkokuidut) sekä taulukosta 14 (yhteisöön tuodut polyesterikatkokuidut) (15):
  Taulukko 14 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (1. neljännes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnat '000 euroa/tonni | 1,02 | 1,15 | 1,13 | 1,15 | 1,15 |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 113 | 111 | 113 | 113 |

(61)

Toimenpiteiden lakkauttamista puoltavat käyttäjät ovat myös väittäneet polyesterikatkokuitujen hintojen olevan nousussa yhteisössä dollarin kurssin heikentymisestä huolimatta. Tämä väite ei vastaa komission tutkimuksen aikana hankkimia tietoja. Vaikka polyesterikatkokuitujen hinta nousi jyrkästi vuonna 2005, se on tämän jälkeen pysynyt vakaana, kuten ilmenee taulukosta 7 (yhteisössä tuotetut ja myydyt polyesterikatkokuidut) sekä taulukosta 14 (yhteisöön tuodut polyesterikatkokuidut) (15):

Taulukko 14

2004

2005

2006

2007

2008 (1. neljännes)

Hinnat '000 euroa/tonni

1,02

1,15

1,13

1,15

1,15

Indeks (2004 = 100)

100

113

111

113

113

| (62) | Edellä esitetyn huomioon ottaen nykyisillä toimenpiteillä ei näytä olleen erityisen huomattavia vaikutuksia käyttäjäyritysten kustannuksiin ja tuottavuuteen. |
| --- | --- |

(62)

Edellä esitetyn huomioon ottaen nykyisillä toimenpiteillä ei näytä olleen erityisen huomattavia vaikutuksia käyttäjäyritysten kustannuksiin ja tuottavuuteen.

| (63) | Toiseksi toimenpiteitä vastustavat käyttäjät selittävät, että yhteisössä on merkittävä ero polyesterikatkokuitujen tuotannonalan työllisyysasteen (noin 3 000 työntekijää) ja jatkojalostusalan työllisyysasteen (väitteiden mukaan 70 000 työntekijää) välillä. |
| --- | --- |

(63)

Toiseksi toimenpiteitä vastustavat käyttäjät selittävät, että yhteisössä on merkittävä ero polyesterikatkokuitujen tuotannonalan työllisyysasteen (noin 3 000 työntekijää) ja jatkojalostusalan työllisyysasteen (väitteiden mukaan 70 000 työntekijää) välillä.

| (64) | Vaikka 70 000 työntekijää vaikuttaa hieman liioitellulta arviolta, ei voida kieltää, että käyttäjäteollisuus on tuotantoteollisuutta työvoimavaltaisempaa. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli käyttäjien keskuudessa hyvin alhainen (työpaikkalukuja toimittaneiden käyttäjien osuus oli vain 12 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä), komissio ei onnistunut hankkimaan tarkkoja työllisyyslukuja. Taulukosta 15 käy kuitenkin ilmi, että tutkimuksessa täydessä yhteistyössä toimineet käyttäjät työllistävät yhteensä 5 009 henkilöä. Tämän perusteella polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden tuotannossa olisi osallisena ainakin 40 000–45 000 henkilöä. Myös seuraava taulukko antaa joitakin viitteitä työllisyyden kehityksestä yhteistyössä toimineissa käyttäjäyrityksissä:
  Taulukko 15 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | 3 898 | 4 471 | 4 854 | 5 009 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 115 | 125 | 129 |

(64)

Vaikka 70 000 työntekijää vaikuttaa hieman liioitellulta arviolta, ei voida kieltää, että käyttäjäteollisuus on tuotantoteollisuutta työvoimavaltaisempaa. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli käyttäjien keskuudessa hyvin alhainen (työpaikkalukuja toimittaneiden käyttäjien osuus oli vain 12 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä), komissio ei onnistunut hankkimaan tarkkoja työllisyyslukuja. Taulukosta 15 käy kuitenkin ilmi, että tutkimuksessa täydessä yhteistyössä toimineet käyttäjät työllistävät yhteensä 5 009 henkilöä. Tämän perusteella polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden tuotannossa olisi osallisena ainakin 40 000–45 000 henkilöä. Myös seuraava taulukko antaa joitakin viitteitä työllisyyden kehityksestä yhteistyössä toimineissa käyttäjäyrityksissä:

Taulukko 15

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Työllisyys

3 898

4 471

4 854

5 009

Indeksi (2004 = 100)

100

115

125

129

| (65) | Vaikka yhteistyössä toimineita yrityksiä on vähän, voidaan silti päätellä, etteivät voimassa olevat polkumyyntitullit ole estäneet työllisyyttä kasvamasta merkittävästi tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen käyttäjien esittämä väite on hylättävä. Aiemmassa tutkimuksessa tilanne oli aivan erilainen, koska lähes 30 prosentin suuruisten polkumyynnin vastaisten lisätullien käyttöönotto olisi saattanut johtaa työpaikkojen menetyksiin käyttäjäyrityksissä. |
| --- | --- |

(65)

Vaikka yhteistyössä toimineita yrityksiä on vähän, voidaan silti päätellä, etteivät voimassa olevat polkumyyntitullit ole estäneet työllisyyttä kasvamasta merkittävästi tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen käyttäjien esittämä väite on hylättävä. Aiemmassa tutkimuksessa tilanne oli aivan erilainen, koska lähes 30 prosentin suuruisten polkumyynnin vastaisten lisätullien käyttöönotto olisi saattanut johtaa työpaikkojen menetyksiin käyttäjäyrityksissä.

| (66) | Kolmanneksi edellä mainitut käyttäjät huomauttavat, että kuitukankaiden ja täyteaineiden alalla on yhä enemmän kysyntää kahdentyyppisille erikoiskuiduille, nimittäin HCS- ja LMP-kuiduille (kuten johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan), joiden tuotanto yhteisössä on suhteellisen vähäistä, kun taas Kiinalla ja Korealla on näissä tuotteissa laaja tuotantokapasiteetti. |
| --- | --- |

(66)

Kolmanneksi edellä mainitut käyttäjät huomauttavat, että kuitukankaiden ja täyteaineiden alalla on yhä enemmän kysyntää kahdentyyppisille erikoiskuiduille, nimittäin HCS- ja LMP-kuiduille (kuten johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan), joiden tuotanto yhteisössä on suhteellisen vähäistä, kun taas Kiinalla ja Korealla on näissä tuotteissa laaja tuotantokapasiteetti.

| (67) | Komission osapuolten esittämien tietojen perusteella laatimien arvioiden mukaan LMP-kuitujen kokonaiskulutus yhteisössä oli 85 000–90 000 tonnia ja HCS-kuitujen kokonaiskulutus 65 000–70 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalalla toimitetaan nykyisin 2 155 tonnia LMP-kuituja ja 21 543 tonnia HCS-kuituja. Tämäntyyppisten polyesterikatkokuitujen kysyntä kasvaa koko ajan, ja erään käyttäjäjärjestön mukaan kummankin vuotuinen kasvu on tulevina vuosina 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(67)

Komission osapuolten esittämien tietojen perusteella laatimien arvioiden mukaan LMP-kuitujen kokonaiskulutus yhteisössä oli 85 000–90 000 tonnia ja HCS-kuitujen kokonaiskulutus 65 000–70 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalalla toimitetaan nykyisin 2 155 tonnia LMP-kuituja ja 21 543 tonnia HCS-kuituja. Tämäntyyppisten polyesterikatkokuitujen kysyntä kasvaa koko ajan, ja erään käyttäjäjärjestön mukaan kummankin vuotuinen kasvu on tulevina vuosina 6 prosenttia.

| (68) | Yhteisön polyesterikatkokuitujen tuottajat väittävät, että näiden ”erikoistuotteiden” tuotanto yhteisössä on rajoitettua, koska nykyiset polkumyyntihinnat eivät salli yritysten lisätä tuotantoa. Tätä tutkimusta varten kerättyjen tietojen mukaan HCS- ja LMP-kuitujen tuotantokapasiteetit yhteisön tuotannonalalla kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
  Taulukko 16 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan kapasiteetti: HCS | 67 050 | 46 550 | 61 550 | 61 550 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 69 | 92 | 92 |
| Yhteisön tuotannonalan kapasiteetti: LMP | 32 050 | 32 050 | 32 050 | 32 050 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |

(68)

Yhteisön polyesterikatkokuitujen tuottajat väittävät, että näiden ”erikoistuotteiden” tuotanto yhteisössä on rajoitettua, koska nykyiset polkumyyntihinnat eivät salli yritysten lisätä tuotantoa. Tätä tutkimusta varten kerättyjen tietojen mukaan HCS- ja LMP-kuitujen tuotantokapasiteetit yhteisön tuotannonalalla kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 16

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan kapasiteetti: HCS

67 050

46 550

61 550

61 550

Indeksi (2004 = 100)

100

69

92

92

Yhteisön tuotannonalan kapasiteetti: LMP

32 050

32 050

32 050

32 050

Indeksi (2004 = 100)

100

100

100

100

| (69) | Taulukosta ilmenee, että yhteisön teollisuus pystyisi kattamaan 88–95 prosenttia HCS-kuitujen kokonaiskysynnästä ja noin 37 prosenttia LMP-kuitujen kokonaiskysynnästä, jos hinnat nousisivat tietylle tasolle. Vaikka yhteisön tuotannonalalla näitä erikoistuotteita valmistetaan vain rajoitettuja määriä, käyttäjät pystyvät hankkimaan niitä Koreasta ja Kiinasta alhaisilla polkumyyntitulleilla (korealaiselta Huvisilta vain 5,7 prosentin ja kiinalaiselta Far Easterniltä 4,9 prosentin tullilla). Sikäli kuin on kyse mahdollisuudesta hankkia tuotteita Taiwanista, on väitetty, että polyesterikatkokuitujen tuotanto Taiwanissa olisi vähenemässä ja että se johtaisi hintojen korotuksiin tai toimituskatkoksiin, ja mikäli näin menetetty tuotanto korvattaisiin Kiinasta ja Koreasta tulevalla tuonnilla, kyseisistä Kiinasta ja Koreasta tuotavien erikoistuotteiden tulleista aiheutuisi yhteisön käyttäjille merkittäviä kustannuksia niiden alhaisen voittomarginaalin takia. Näitä perusteluja ei voida hyväksyä. Vaikka polyesterikatkokuitujen tuotanto olisikin vähenemässä Taiwanissa, sen varakapasiteetin odotetaan edelleen kasvavan (varakapasiteetin arvioidaan olevan vuonna 2008 noin 122 000 tonnia ja vuonna 2009 noin 150 000 tonnia). Toisin sanoen ei ole lainkaan selvää, että näiden erikoistuotteiden tarjonnassa olisi rakenteellinen puute. |
| --- | --- |

(69)

Taulukosta ilmenee, että yhteisön teollisuus pystyisi kattamaan 88–95 prosenttia HCS-kuitujen kokonaiskysynnästä ja noin 37 prosenttia LMP-kuitujen kokonaiskysynnästä, jos hinnat nousisivat tietylle tasolle. Vaikka yhteisön tuotannonalalla näitä erikoistuotteita valmistetaan vain rajoitettuja määriä, käyttäjät pystyvät hankkimaan niitä Koreasta ja Kiinasta alhaisilla polkumyyntitulleilla (korealaiselta Huvisilta vain 5,7 prosentin ja kiinalaiselta Far Easterniltä 4,9 prosentin tullilla). Sikäli kuin on kyse mahdollisuudesta hankkia tuotteita Taiwanista, on väitetty, että polyesterikatkokuitujen tuotanto Taiwanissa olisi vähenemässä ja että se johtaisi hintojen korotuksiin tai toimituskatkoksiin, ja mikäli näin menetetty tuotanto korvattaisiin Kiinasta ja Koreasta tulevalla tuonnilla, kyseisistä Kiinasta ja Koreasta tuotavien erikoistuotteiden tulleista aiheutuisi yhteisön käyttäjille merkittäviä kustannuksia niiden alhaisen voittomarginaalin takia. Näitä perusteluja ei voida hyväksyä. Vaikka polyesterikatkokuitujen tuotanto olisikin vähenemässä Taiwanissa, sen varakapasiteetin odotetaan edelleen kasvavan (varakapasiteetin arvioidaan olevan vuonna 2008 noin 122 000 tonnia ja vuonna 2009 noin 150 000 tonnia). Toisin sanoen ei ole lainkaan selvää, että näiden erikoistuotteiden tarjonnassa olisi rakenteellinen puute.

| (70) | Kyseisten erikoistuotteiden hinnoista ei ole saatavilla virallisia tilastoja; seuraavasta taulukosta kuitenkin ilmenee, että yhteistyössä toimineiden yritysten toimittamien tietojen mukaan HCS-kuitujen hinta (polkumyyntitulli mukaan luettuna) on noussut vain 2 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2006 hinnat jopa laskivat merkittävästi. Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtunut hinnannousu johtui mitä todennäköisimmin vuoden 2007 alkupuoliskolla Taiwanista tulevassa tuonnissa käyttöön otetusta väliaikaisesta polkumyyntitullista. LMP-kuitujen hinta nousi tarkastelujakson aikana 18 prosenttia.
  Taulukko 17 | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HCS-kuitujen hinta '000 euroa/tonni | 1,21 | 1,26 | 1,05 | 1,24 |
| Indeksi (2004 = 100) | 100 | 104 | 87 | 102 |
| LMP-kuitujen hinta '000 euroa/tonni | 1,31 | 1,44 | 1,43 | 1,54 |
| Indeks (2004 = 100) | 100 | 110 | 109 | 118 |

(70)

Kyseisten erikoistuotteiden hinnoista ei ole saatavilla virallisia tilastoja; seuraavasta taulukosta kuitenkin ilmenee, että yhteistyössä toimineiden yritysten toimittamien tietojen mukaan HCS-kuitujen hinta (polkumyyntitulli mukaan luettuna) on noussut vain 2 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2006 hinnat jopa laskivat merkittävästi. Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtunut hinnannousu johtui mitä todennäköisimmin vuoden 2007 alkupuoliskolla Taiwanista tulevassa tuonnissa käyttöön otetusta väliaikaisesta polkumyyntitullista. LMP-kuitujen hinta nousi tarkastelujakson aikana 18 prosenttia.

Taulukko 17

2004

2005

2006

Tutkimusajanjakso

HCS-kuitujen hinta '000 euroa/tonni

1,21

1,26

1,05

1,24

Indeksi (2004 = 100)

100

104

87

102

LMP-kuitujen hinta '000 euroa/tonni

1,31

1,44

1,43

1,54

Indeks (2004 = 100)

100

110

109

118

| (71) | Näitä tietoja on analysoitava suhteessa kyseisten erikoistuotteiden painoarvoon polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksissa. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamien tietojen mukaan HCS-kuitujen vaikutus polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksiin olisi vain 1,98 prosenttia ja LMP-kuitujen vaikutus 4,38 prosenttia. Kun keskimääräinen kannattavuus on noin 4 prosenttia, näiden erikoistuotteiden vaikutus kokonaiskustannuksiin ei ole merkittävä LMP-kuitujen tuntuvasta hinnannoususta huolimatta. Näin ollen tämä väite hylätään. |
| --- | --- |

(71)

Näitä tietoja on analysoitava suhteessa kyseisten erikoistuotteiden painoarvoon polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksissa. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamien tietojen mukaan HCS-kuitujen vaikutus polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksiin olisi vain 1,98 prosenttia ja LMP-kuitujen vaikutus 4,38 prosenttia. Kun keskimääräinen kannattavuus on noin 4 prosenttia, näiden erikoistuotteiden vaikutus kokonaiskustannuksiin ei ole merkittävä LMP-kuitujen tuntuvasta hinnannoususta huolimatta. Näin ollen tämä väite hylätään.

| (72) | Tilanne on erilainen kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa lähes 30 prosentin polkumyyntitullien käyttöönotolla Taiwanista peräisin olevien LMP- ja HCS-kuitujen tuonnissa ja tästä samoille tuotteille aiheutuneella hinnannousulla olisi ollut paljon merkittävämpi vaikutus kokonaiskustannuksiin. |
| --- | --- |

(72)

Tilanne on erilainen kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa lähes 30 prosentin polkumyyntitullien käyttöönotolla Taiwanista peräisin olevien LMP- ja HCS-kuitujen tuonnissa ja tästä samoille tuotteille aiheutuneella hinnannousulla olisi ollut paljon merkittävämpi vaikutus kokonaiskustannuksiin.

2.2   Toimenpiteiden lakkauttamista vastustavat käyttäjät

| (73) | Käyttäjät, joiden osuus on 6 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä ja 3 prosenttia kyseisistä maista tulevasta tuonnista, ovat väittäneet, että toimenpiteiden lakkauttaminen vaarantaa jatkojalostusteollisuuden kannattavuuden, kun EU:n polyesterikatkokuitualan kriisi johtaa kahden vuoden kuluessa polyesterikatkokuitujen hintojen korotuksiin ja sitä kautta polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden tuonnin lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(73)

Käyttäjät, joiden osuus on 6 prosenttia polyesterikatkokuitujen kokonaiskulutuksesta yhteisössä ja 3 prosenttia kyseisistä maista tulevasta tuonnista, ovat väittäneet, että toimenpiteiden lakkauttaminen vaarantaa jatkojalostusteollisuuden kannattavuuden, kun EU:n polyesterikatkokuitualan kriisi johtaa kahden vuoden kuluessa polyesterikatkokuitujen hintojen korotuksiin ja sitä kautta polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden tuonnin lisääntymiseen.

| (74) | Edellä D osan 4 kohdassa esitettyjen toteamusten perusteella (tuonnin merkittävän kasvun todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan) ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että näin voi todellakin käydä ja että tehokkaan kilpailun ylläpitäminen yhteisön markkinoilla saattaa tämän johdosta vaarantua. |
| --- | --- |

(74)

Edellä D osan 4 kohdassa esitettyjen toteamusten perusteella (tuonnin merkittävän kasvun todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan) ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että näin voi todellakin käydä ja että tehokkaan kilpailun ylläpitäminen yhteisön markkinoilla saattaa tämän johdosta vaarantua.

3.   Päätelmät

| (75) | Edellä esitetyt tekijät huomioon ottaen on pääteltävä, että vaikka useimmat tutkimukseen osallistuneista käyttäjistä katsovat tullien säilyttämisen olevan niiden etujen vastaista, tämän tutkimuksen perusteella toimenpiteiden jatkamisella ei olisi merkittävästi kielteisiä vaikutuksia niiden taloudelliseen tilanteeseen. Toisin kuin aiemmassa tutkimuksessa, käyttäjillä on eriäviä näkemyksiä siitä, miten voimassa olevien toimenpiteiden mahdollinen lakkauttaminen vaikuttaisi niiden liiketoimintaan. Vaikka – kuten edellä selitettiin – useimmat käyttäjistä ovat pyytäneet komissiota kumoamaan polkumyyntitullit, komission kanssa yhteistyössä toimineiden käyttäjien joukossa on myös paljon niitä, jotka vastustavat tullien kumoamista. |
| --- | --- |

(75)

Edellä esitetyt tekijät huomioon ottaen on pääteltävä, että vaikka useimmat tutkimukseen osallistuneista käyttäjistä katsovat tullien säilyttämisen olevan niiden etujen vastaista, tämän tutkimuksen perusteella toimenpiteiden jatkamisella ei olisi merkittävästi kielteisiä vaikutuksia niiden taloudelliseen tilanteeseen. Toisin kuin aiemmassa tutkimuksessa, käyttäjillä on eriäviä näkemyksiä siitä, miten voimassa olevien toimenpiteiden mahdollinen lakkauttaminen vaikuttaisi niiden liiketoimintaan. Vaikka – kuten edellä selitettiin – useimmat käyttäjistä ovat pyytäneet komissiota kumoamaan polkumyyntitullit, komission kanssa yhteistyössä toimineiden käyttäjien joukossa on myös paljon niitä, jotka vastustavat tullien kumoamista.

F.   TUOJAT JA KAUPPIAAT

| (76) | Tässä tutkimuksessa kuusi tuojaa/kauppiasta esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetettuun määräaikaan mennessä, mutta vain kolme niistä (Saehan Europe, GSI Global Service International ja Marubeni) toimi täydessä yhteistyössä komission kanssa ja vastasi kaikkiin komission esittämiin kysymyksiin. Kaikki ovat kannattavia yrityksiä, ja polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden tuonnissa/kaupassa on osallisena vain vähäinen määrä työntekijöitä. |
| --- | --- |

(76)

Tässä tutkimuksessa kuusi tuojaa/kauppiasta esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetettuun määräaikaan mennessä, mutta vain kolme niistä (Saehan Europe, GSI Global Service International ja Marubeni) toimi täydessä yhteistyössä komission kanssa ja vastasi kaikkiin komission esittämiin kysymyksiin. Kaikki ovat kannattavia yrityksiä, ja polyesterikatkokuituja sisältävien tuotteiden tuonnissa/kaupassa on osallisena vain vähäinen määrä työntekijöitä.

| (77) | Tullien säilyttämisellä ei näytä olevan merkittävää kielteistä vaikutusta kyseisten yritysten liiketoimintaan. Useimmat vastaajista katsovat, että niiden etujen mukaista olisi kumota Koreasta tulevassa tuonnissa sovellettavat toimenpiteet mutta ei Kiinasta tulevassa tuonnissa sovellettuja toimenpiteitä, koska se johtaisi suureen tavaravirtaan ja hintojen sekä voittomarginaalin alenemiseen. Koska Korealla toisaalta on vähemmän käyttämätöntä kapasiteettia kuin Kiinalla, yritykset katsovat, ettei Koreasta tulevan tuonnin hintavaikutuksesta ole haittaa niiden liiketoiminnalle. |
| --- | --- |

(77)

Tullien säilyttämisellä ei näytä olevan merkittävää kielteistä vaikutusta kyseisten yritysten liiketoimintaan. Useimmat vastaajista katsovat, että niiden etujen mukaista olisi kumota Koreasta tulevassa tuonnissa sovellettavat toimenpiteet mutta ei Kiinasta tulevassa tuonnissa sovellettuja toimenpiteitä, koska se johtaisi suureen tavaravirtaan ja hintojen sekä voittomarginaalin alenemiseen. Koska Korealla toisaalta on vähemmän käyttämätöntä kapasiteettia kuin Kiinalla, yritykset katsovat, ettei Koreasta tulevan tuonnin hintavaikutuksesta ole haittaa niiden liiketoiminnalle.

| (78) | Tällä perusteella on todettava, että tuojien ja kauppiaiden toimintaan ei kohdistu merkittäviä vaikutuksia siitä riippumatta, pidetäänkö toimenpiteet voimassa vai ei. |
| --- | --- |

(78)

Tällä perusteella on todettava, että tuojien ja kauppiaiden toimintaan ei kohdistu merkittäviä vaikutuksia siitä riippumatta, pidetäänkö toimenpiteet voimassa vai ei.

G.   MUUT NÄKÖKOHDAT

| (79) | Yhteisön tuottajat, jotka väittävät valmistavansa 56 prosenttia polyesterikatkokuiduista kierrätysmateriaaleista, ovat esittäneet, että polkumyynnillä tapahtuva polyesterikatkokuitujen tuonti on vaikuttanut haitallisesti kierrätysyritysten kannattavuuteen; lisäksi on väitetty, että kierrätysyrityksille toimitettavan polyeteenitereftalaatin (PET) keräys työllistää nykyisin 425 000 henkilöä. Tältä osin on huomattava, etteivät PET-pullojen kierrätysyritykset olleet kiinnostuneita osallistumaan tähän tutkimukseen, vaikka tätä pyydettiin menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ja komission yrityksille lähettämissä kyselylomakkeissa, joihin ei kuitenkaan saatu vastauksia. Toiseksi kierrätettyjen PET-pullojen kysyntä Aasiassa on suurta ja edelleen kasvamassa, eikä polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä luopuminen estä PET-pullojen kierrättäjiä myymästä tuotteitaan maailmanmarkkinoilla. Näin ollen nämä väitteet on hylättävä. |
| --- | --- |

(79)

Yhteisön tuottajat, jotka väittävät valmistavansa 56 prosenttia polyesterikatkokuiduista kierrätysmateriaaleista, ovat esittäneet, että polkumyynnillä tapahtuva polyesterikatkokuitujen tuonti on vaikuttanut haitallisesti kierrätysyritysten kannattavuuteen; lisäksi on väitetty, että kierrätysyrityksille toimitettavan polyeteenitereftalaatin (PET) keräys työllistää nykyisin 425 000 henkilöä. Tältä osin on huomattava, etteivät PET-pullojen kierrätysyritykset olleet kiinnostuneita osallistumaan tähän tutkimukseen, vaikka tätä pyydettiin menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ja komission yrityksille lähettämissä kyselylomakkeissa, joihin ei kuitenkaan saatu vastauksia. Toiseksi kierrätettyjen PET-pullojen kysyntä Aasiassa on suurta ja edelleen kasvamassa, eikä polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä luopuminen estä PET-pullojen kierrättäjiä myymästä tuotteitaan maailmanmarkkinoilla. Näin ollen nämä väitteet on hylättävä.

| (80) | Lisäksi yhteisön tuottajat ovat huomauttaneet, että polyesterikatkokuitujen valmistus kierrätysmateriaaleista kuluttaa vähemmän energiaa kuin kemiallinen valmistusprosessi ja että Aasiasta tuotujen polyesterikatkokuitujen kuljetuksesta aiheutuu hiilidioksidipäästöjä. Näin ollen yhteisön tuotannon korvaaminen erityisesti Kiinasta ja Koreasta tulevalla polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla lisäisi hiilidioksidipäästöjä ja hidastaisi EU:n ilmastonmuutostavoitteiden saavuttamista. Tässä yhteydessä on joka tapauksessa muistutettava, että polkumyynnin vastaisessa menettelyssä suoritettavassa yhteisön etujen analyysissä on tarkoitus arvioida toimenpiteiden taloudellisia vaikutuksia kyseisiin talouden toimijoihin, eikä se suoranaisesti liity ympäristöongelmiin. |
| --- | --- |

(80)

Lisäksi yhteisön tuottajat ovat huomauttaneet, että polyesterikatkokuitujen valmistus kierrätysmateriaaleista kuluttaa vähemmän energiaa kuin kemiallinen valmistusprosessi ja että Aasiasta tuotujen polyesterikatkokuitujen kuljetuksesta aiheutuu hiilidioksidipäästöjä. Näin ollen yhteisön tuotannon korvaaminen erityisesti Kiinasta ja Koreasta tulevalla polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla lisäisi hiilidioksidipäästöjä ja hidastaisi EU:n ilmastonmuutostavoitteiden saavuttamista. Tässä yhteydessä on joka tapauksessa muistutettava, että polkumyynnin vastaisessa menettelyssä suoritettavassa yhteisön etujen analyysissä on tarkoitus arvioida toimenpiteiden taloudellisia vaikutuksia kyseisiin talouden toimijoihin, eikä se suoranaisesti liity ympäristöongelmiin.

| (81) | Saudi-Arabian (tai Valko-Venäjän) osalta ei ole esitetty sellaisia väitteitä, joiden perusteella voitaisiin katsoa, ettei toimenpiteiden jatkaminen olisi yhteisön etujen mukaista. |
| --- | --- |

(81)

Saudi-Arabian (tai Valko-Venäjän) osalta ei ole esitetty sellaisia väitteitä, joiden perusteella voitaisiin katsoa, ettei toimenpiteiden jatkaminen olisi yhteisön etujen mukaista.

H.   PÄÄTELMÄT

| (82) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön polyesterikatkokuitujen tuottajat, yhteisön tuotannonala mukaan luettuna, ovat hyötyneet voimassa olevista toimenpiteistä, mutta niiden tilanne on edelleen epävarma. Tarkastelujakson aikana ne ovat onnistuneet kasvattamaan markkinaosuuttaan, tuotantoaan, kapasiteettiaan, liikevaihtoaan ja työllisyysastettaan. Ne ovat myös ryhtyneet merkittäviin investointeihin ja avanneet uusia tehtaita Puolassa, Romaniassa ja Bulgariassa. Tergal, joka on merkittävä kehräämöteollisuuden toimittaja, on päässyt yli taloudellisista vaikeuksistaan, eikä siihen sen toimittamien tietojen mukaan ole heinäkuusta 2007 lähtien sovellettu suojamenettelyä. Näiden toimijoiden taloudellinen tilanne on kuitenkin edelleen epävarma, eivätkä ne kestäisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin äkillistä lisääntymistä. Tullien säilyttämisestä on merkittävää etua yhteisön tuotannonalalle, ja ne todennäköisesti edistävät yhteisön tuotannonalan kannattavuuden palauttamista. Tämä tilanne poikkeaa selvästi aiemmassa tutkimuksessa saadusta kuvasta. Tutkimuksessa nimittäin todettiin, että polyesterikatkokuitujen toimitukset saattaisivat aiheuttaa ongelmia yhteisön markkinoilla La Seda -yrityksen muiden tuotteidensa tuotantomäärän kasvattamiseksi tekemän tuotantosuunnan vaihdoksen, Pennine Fibers -yrityksen konkurssin ja Tergalin taloudellisten vaikeuksien takia. |
| --- | --- |

(82)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön polyesterikatkokuitujen tuottajat, yhteisön tuotannonala mukaan luettuna, ovat hyötyneet voimassa olevista toimenpiteistä, mutta niiden tilanne on edelleen epävarma. Tarkastelujakson aikana ne ovat onnistuneet kasvattamaan markkinaosuuttaan, tuotantoaan, kapasiteettiaan, liikevaihtoaan ja työllisyysastettaan. Ne ovat myös ryhtyneet merkittäviin investointeihin ja avanneet uusia tehtaita Puolassa, Romaniassa ja Bulgariassa. Tergal, joka on merkittävä kehräämöteollisuuden toimittaja, on päässyt yli taloudellisista vaikeuksistaan, eikä siihen sen toimittamien tietojen mukaan ole heinäkuusta 2007 lähtien sovellettu suojamenettelyä. Näiden toimijoiden taloudellinen tilanne on kuitenkin edelleen epävarma, eivätkä ne kestäisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin äkillistä lisääntymistä. Tullien säilyttämisestä on merkittävää etua yhteisön tuotannonalalle, ja ne todennäköisesti edistävät yhteisön tuotannonalan kannattavuuden palauttamista. Tämä tilanne poikkeaa selvästi aiemmassa tutkimuksessa saadusta kuvasta. Tutkimuksessa nimittäin todettiin, että polyesterikatkokuitujen toimitukset saattaisivat aiheuttaa ongelmia yhteisön markkinoilla La Seda -yrityksen muiden tuotteidensa tuotantomäärän kasvattamiseksi tekemän tuotantosuunnan vaihdoksen, Pennine Fibers -yrityksen konkurssin ja Tergalin taloudellisten vaikeuksien takia.

| (83) | Käyttäjien ja tuojien osalta on todettava, etteivät voimassa olevat kyseisistä maista tulevassa tuonnissa sovellettavat polkumyyntitullit ole heikentäneet niiden kannattavuutta ja valmiuksia laajentaa toimintaansa. Toimenpiteiden lakkauttamisesta on vain vähän etua käyttäjille ja tuojille, kun otetaan huomioon, etteivät polkumyyntitullit ole alun alkaenkaan vaikuttaneet merkittävästi niiden taloudelliseen tilanteeseen. Tästä päätelmästä poiketen aiemmassa tutkimuksessa esitetty analyysi osoitti, että lähes 30 prosentin suuruisten uusien polkumyyntitullien käyttöönotto olisi vaikuttanut polyesterikatkokuitujen ja erityisesti HCS- ja LMP-kuitujen hintoihin ja että tämä puolestaan olisi saattanut ajaa monia käyttäjiä taloudellisiin vaikeuksiin. |
| --- | --- |

(83)

Käyttäjien ja tuojien osalta on todettava, etteivät voimassa olevat kyseisistä maista tulevassa tuonnissa sovellettavat polkumyyntitullit ole heikentäneet niiden kannattavuutta ja valmiuksia laajentaa toimintaansa. Toimenpiteiden lakkauttamisesta on vain vähän etua käyttäjille ja tuojille, kun otetaan huomioon, etteivät polkumyyntitullit ole alun alkaenkaan vaikuttaneet merkittävästi niiden taloudelliseen tilanteeseen. Tästä päätelmästä poiketen aiemmassa tutkimuksessa esitetty analyysi osoitti, että lähes 30 prosentin suuruisten uusien polkumyyntitullien käyttöönotto olisi vaikuttanut polyesterikatkokuitujen ja erityisesti HCS- ja LMP-kuitujen hintoihin ja että tämä puolestaan olisi saattanut ajaa monia käyttäjiä taloudellisiin vaikeuksiin.

| (84) | Näin ollen on pääteltävä, että mahdolliset rajalliset edut, joita tullien kumoamisesta mahdollisesti koituisi yhteisössä toimiville polyesterikatkokuitujen käyttäjille ja tuojille, olisivat selvästikin suhteettomia niistä yhteisön tuotannonalalle aiheutuviin vakaviin haittoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(84)

Näin ollen on pääteltävä, että mahdolliset rajalliset edut, joita tullien kumoamisesta mahdollisesti koituisi yhteisössä toimiville polyesterikatkokuitujen käyttäjille ja tuojille, olisivat selvästikin suhteettomia niistä yhteisön tuotannonalalle aiheutuviin vakaviin haittoihin verrattuna.

| (85) | Näin ollen voidaan todeta, että kyseisistä maista tulevaan tuontiin kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden lakkauttaminen yhteisön etuun perustuvista syistä ei olisi perusteltua. |
| --- | --- |

(85)

Näin ollen voidaan todeta, että kyseisistä maista tulevaan tuontiin kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden lakkauttaminen yhteisön etuun perustuvista syistä ei olisi perusteltua.

I.   SYRJIMÄTTÖMYYSPERIAATTEEN SOVELTAMINEN

| (86) | Useat osapuolet ovat tuoneet esille, ettei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä saa ottaa käyttöön syrjivällä tavalla, koska perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, että ”sellaisen mistä tahansa tulevan tuonnin osalta, josta on todettu, että se tapahtuu polkumyynnillä ja että siitä aiheutuu vahinkoa, otetaan syrjimättömällä tavalla käyttöön polkumyyntitulli, jonka määrä on tapauskohtaisesti asianmukainen – –”. Lisäksi on huomautettu, että syrjimättömyysperiaate on yksi WTO:n lainsäädännön perusperiaatteista. |
| --- | --- |

(86)

Useat osapuolet ovat tuoneet esille, ettei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä saa ottaa käyttöön syrjivällä tavalla, koska perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, että ”sellaisen mistä tahansa tulevan tuonnin osalta, josta on todettu, että se tapahtuu polkumyynnillä ja että siitä aiheutuu vahinkoa, otetaan syrjimättömällä tavalla käyttöön polkumyyntitulli, jonka määrä on tapauskohtaisesti asianmukainen – –”. Lisäksi on huomautettu, että syrjimättömyysperiaate on yksi WTO:n lainsäädännön perusperiaatteista.

| (87) | Syrjimättömyysperiaatteen soveltamiseen vetoavien osapuolten mukaan asetuksella (EY) N:o 2005/2006 vahvistettiin, että polyesterikatkokuitujen tuonti Taiwanista ja Malesiasta oli tapahtunut polkumyynnillä ja että siitä oli aiheutunut vahinkoa. Väitteiden mukaan ”se, että nämä kaksi polyesterikatkokuitujen tuojaa eivät olleet polkumyyntitullin alaisia, ei johdu siitä, että komissio olisi sittemmin todennut, että polyesterikatkokuitujen tuonti Malesiasta ja Taiwanista ei tapahtunut polkumyynnillä eikä siitä aiheutunut vahinkoa – –”. Lisäksi on väitetty, että komission päätös lakkauttaa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet polyesterikatkokuitujen tuonnissa Malesiasta ja Taiwanista 22 päivästä kesäkuuta 2007 lähtien siitä huolimatta, että tämän tuonnin oli todettu tapahtuneen polkumyynnillä ja aiheuttaneen vahinkoa, mitätöi muista maista tulevassa polyesterikatkokuitujen tuonnissa sovellettavien polkumyyntitullien vaikutuksen. |
| --- | --- |

(87)

Syrjimättömyysperiaatteen soveltamiseen vetoavien osapuolten mukaan asetuksella (EY) N:o 2005/2006 vahvistettiin, että polyesterikatkokuitujen tuonti Taiwanista ja Malesiasta oli tapahtunut polkumyynnillä ja että siitä oli aiheutunut vahinkoa. Väitteiden mukaan ”se, että nämä kaksi polyesterikatkokuitujen tuojaa eivät olleet polkumyyntitullin alaisia, ei johdu siitä, että komissio olisi sittemmin todennut, että polyesterikatkokuitujen tuonti Malesiasta ja Taiwanista ei tapahtunut polkumyynnillä eikä siitä aiheutunut vahinkoa – –”. Lisäksi on väitetty, että komission päätös lakkauttaa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet polyesterikatkokuitujen tuonnissa Malesiasta ja Taiwanista 22 päivästä kesäkuuta 2007 lähtien siitä huolimatta, että tämän tuonnin oli todettu tapahtuneen polkumyynnillä ja aiheuttaneen vahinkoa, mitätöi muista maista tulevassa polyesterikatkokuitujen tuonnissa sovellettavien polkumyyntitullien vaikutuksen.

| (88) | Ensinnäkin on korostettava, että Malesian ja Taiwanin tapauksessa valitus peruutettiin ja ettei neuvosto esittänyt mitään lopullisia päätelmiä polkumyyntitullien käyttöönoton asianmukaisuudesta. Näin ollen mitään syrjintää ei ole esiintynyt. |
| --- | --- |

(88)

Ensinnäkin on korostettava, että Malesian ja Taiwanin tapauksessa valitus peruutettiin ja ettei neuvosto esittänyt mitään lopullisia päätelmiä polkumyyntitullien käyttöönoton asianmukaisuudesta. Näin ollen mitään syrjintää ei ole esiintynyt.

| (89) | Toiseksi perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa säädetty yhteisön etua koskeva oikeudellinen arviointi (jota sovellettiin Taiwanin ja Malesian tapauksessa) on luonteeltaan erilainen kuin perusasetuksen 21 artiklassa säädetty arviointi (jota sovelletaan nyt esillä olevassa tapauksessa). Ensiksi mainitun arvioinnin tarkoituksena on määrittää, onko toimenpiteiden soveltaminen siinä määrin yhteisön edun mukaista, että komission tulisi oma-aloitteisesti jatkaa menettelyä, silloinkin kun perusteltua valitusta ei ole esitetty. Jälkimmäisessä puolestaan arvioidaan, onko toimenpiteiden soveltaminen siinä määrin yhteisön edun vastaista, että toimenpiteet olisi lakkautettava. Arviointien erilaisen luonteen takia kyse ei voi olla syrjinnästä. |
| --- | --- |

(89)

Toiseksi perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa säädetty yhteisön etua koskeva oikeudellinen arviointi (jota sovellettiin Taiwanin ja Malesian tapauksessa) on luonteeltaan erilainen kuin perusasetuksen 21 artiklassa säädetty arviointi (jota sovelletaan nyt esillä olevassa tapauksessa). Ensiksi mainitun arvioinnin tarkoituksena on määrittää, onko toimenpiteiden soveltaminen siinä määrin yhteisön edun mukaista, että komission tulisi oma-aloitteisesti jatkaa menettelyä, silloinkin kun perusteltua valitusta ei ole esitetty. Jälkimmäisessä puolestaan arvioidaan, onko toimenpiteiden soveltaminen siinä määrin yhteisön edun vastaista, että toimenpiteet olisi lakkautettava. Arviointien erilaisen luonteen takia kyse ei voi olla syrjinnästä.

| (90) | Kolmanneksi on todettava, että vaikka neuvosto tekisikin lopullisen päätöksen olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa, kyse ei tässä tapauksessa olisi syrjinnästä, koska kyseistä periaatetta sovelletaan vain, jos samaa tuotetta koskevissa eri tutkimuksissa on tehty samat johtopäätökset. Toisin sanoen perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan ja WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 9 artiklan 2 kohdan mukainen syrjimättömyyden periaate edellyttää, että toisiinsa verrattavissa tilanteissa ei menetellä eri tavalla ja että erilaisissa tilanteissa ei menetellä samalla tavalla. Kuten edellä selostetaan, tämän tutkimuksen tosiasiat ja päätelmät eroavat ratkaisevasti vastaavista Malesian ja Taiwanin tilanteessa, eivätkä nämä kaksi tapausta siis ole verrattavissa. |
| --- | --- |

(90)

Kolmanneksi on todettava, että vaikka neuvosto tekisikin lopullisen päätöksen olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa, kyse ei tässä tapauksessa olisi syrjinnästä, koska kyseistä periaatetta sovelletaan vain, jos samaa tuotetta koskevissa eri tutkimuksissa on tehty samat johtopäätökset. Toisin sanoen perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan ja WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 9 artiklan 2 kohdan mukainen syrjimättömyyden periaate edellyttää, että toisiinsa verrattavissa tilanteissa ei menetellä eri tavalla ja että erilaisissa tilanteissa ei menetellä samalla tavalla. Kuten edellä selostetaan, tämän tutkimuksen tosiasiat ja päätelmät eroavat ratkaisevasti vastaavista Malesian ja Taiwanin tilanteessa, eivätkä nämä kaksi tapausta siis ole verrattavissa.

| (91) | Edellä esitetyn huomioon ottaen syrjimättömyysperiaatteen soveltamiseen liittyvät väitteet on hylättävä. |
| --- | --- |

(91)

Edellä esitetyn huomioon ottaen syrjimättömyysperiaatteen soveltamiseen liittyvät väitteet on hylättävä.

J.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (92) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. |
| --- | --- |

(92)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.

| (93) | Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden perusteella todetaan perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että nyt käsillä oleva välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä ja voimassa olevat kyseisten maiden valmistamien ja Euroopan yhteisöön viemien polyesterikatkokuitujen tuonnissa sovellettavat polkumyyntitullit säilytettävä ennallaan, |
| --- | --- |

(93)

Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden perusteella todetaan perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että nyt käsillä oleva välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä ja voimassa olevat kyseisten maiden valmistamien ja Euroopan yhteisöön viemien polyesterikatkokuitujen tuonnissa sovellettavat polkumyyntitullit säilytettävä ennallaan,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

Ainoa artikla

Valko-Venäjältä, Korean tasavallasta, Saudi-Arabiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen, jotka yleensä luokitellaan CN-koodiin 5503 20 00, tuonnissa sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu päätetään muuttamatta voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä.

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä syyskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 71, 17.3.2005, s. 1.

2

(3)  EYVL L 332, 28.12.2000, s. 17.

3

(4)  Asia T-221/05.

4

(5)  EYVL L 274, 11.10.2002, s. 1.

5

(6)  EUVL L 160, 21.6.2007, s. 30.

6

(7)  EUVL C 202, 30.8.2007, s. 4.

7

(8)  Väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Malesiasta ja Taiwanista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa 22 päivänä joulukuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 2005/2006 (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 65).

8

(9)  Ks. alaviite 1 sivulla 8.

9

(10)  CIRFS (The International Rayon and Synthetic Fibres Committee, Euroopan synteettisten kuitujen valmistajia edustava elin) ja IVC (Industrievereinigung Chemiefaser e.V., Saksan ja Itävallan synteettisten kuitujen valmistajia edustava järjestö).

10

(11)  Ks. alaviite 1 sivulla 8.

11

(12)  Lukujen vääristymisen välttämiseksi tarkastelussa ei otettu huomioon sellaisten yritysten kannattavuutta, joilla oli käynnissä perustamistoimintaa koko tutkimusajanjakson tai sen osan ajan.

12

(13)  Yksi yhteisön tuottajista ajautui konkurssiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2005, mutta Puolaan ja Romaniaan perustetut uudet laitokset ovat sittemmin tasanneet siitä aiheutuneita tuotannon ja työpaikkojen menetyksiä.

13

(14)  Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lück, TWE Vliesstoffwerke ja IMP Comfort.

14

(15)  Lähde: Eurostat. Yksi tuottajajärjestöistä on myös väittänyt hintojen nousseen jyrkästi kesäkuussa 2008 kesäkuuhun 2007 verrattuna. Tämä jyrkkä nousu koskee dollarimääräisiä hintoja, mutta euromääräisinä tarkasteltuina hinnat ovat pysyneet ennallaan.

15

---

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 894/2008,

annettu 15 päivänä syyskuuta 2008,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä syyskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 47,5 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| JO | 156,8 |
| MK | 43,3 |
| TR | 140,9 |
| ZZ | 125,9 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,8 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,5 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 78,2 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 94,9 |
| US | 110,9 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 83,3 |
| CN | 78,4 |
| NZ | 103,9 |
| US | 102,0 |
| ZA | 80,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,1 |
| CN | 63,1 |
| TR | 144,3 |
| ZA | 99,4 |
| ZZ | 95,7 |
| 0809 30 | TR | 123,8 |
| US | 157,7 |
| ZZ | 140,8 |
| 0809 40 05 | IL | 122,2 |
| MK | 22,0 |
| TR | 77,6 |
| XS | 64,2 |
| ZZ | 71,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

26,9

TR

68,0

ZZ

47,5

0707 00 05

EG

162,5

JO

156,8

MK

43,3

TR

140,9

ZZ

125,9

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

78,8

TR

104,3

UY

47,5

ZA

82,2

ZZ

78,2

0806 10 10

IL

248,7

TR

94,9

US

110,9

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

83,3

CN

78,4

NZ

103,9

US

102,0

ZA

80,0

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

76,1

CN

63,1

TR

144,3

ZA

99,4

ZZ

95,7

0809 30

TR

123,8

US

157,7

ZZ

140,8

0809 40 05

IL

122,2

MK

22,0

TR

77,6

XS

64,2

ZZ

71,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 895/2008,

annettu 12 päivänä syyskuuta 2008,

tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta 13. kerran

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1763/2004 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan a kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liitteessä I on luettelo henkilöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liitteessä I on luettelo henkilöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Komissiolla on valtuudet muuttaa kyseistä liitettä ottaen huomioon entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP (2). täytäntöönpanosta tehdyt neuvoston päätökset. Kyseinen yhteinen kanta pannaan täytäntöön 15 päivänä syyskuuta 2008 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2008/733/YUTP (3). Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liitettä I olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla on valtuudet muuttaa kyseistä liitettä ottaen huomioon entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP (2). täytäntöönpanosta tehdyt neuvoston päätökset. Kyseinen yhteinen kanta pannaan täytäntöön 15 päivänä syyskuuta 2008 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2008/733/YUTP (3). Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liitettä I olisi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä syyskuuta 2008.

Komission puolesta

Eneko LANDÁBURU

Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 315, 14.10.2004, s. 14.

1

(2)  EUVL L 315, 14.10.2004, s. 52.

2

(3)  Katso tämän virallisen lehden sivu 63.

3

---

LIITE

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1763/2004 liitteestä I seuraavat henkilöt:

Karadžić, Radovan. Syntymäaika: 19.6.1945. Syntymäpaikka: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbia ja Montenegro. Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovina.

---

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/20

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 896/2008,

annettu 15 päivänä syyskuuta 2008,

vilja-alalla 16 päivästä syyskuuta 2008 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [korkealaatuinen tavallinen vehnä], 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [korkealaatuinen tavallinen vehnä], 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä syyskuuta 2008 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan. |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä syyskuuta 2008 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan.

| (5) | Eräiden viljojen tuontitullien väliaikaisesta suspendoinnista markkinointivuonna 2008/2009 26 päivänä kesäkuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 608/2008 (3) mukaisesti eräiden tällä asetuksella vahvistettujen tullien kantaminen kuitenkin keskeytetään, |
| --- | --- |

(5)

Eräiden viljojen tuontitullien väliaikaisesta suspendoinnista markkinointivuonna 2008/2009 26 päivänä kesäkuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 608/2008 (3) mukaisesti eräiden tällä asetuksella vahvistettujen tullien kantaminen kuitenkin keskeytetään,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella 16 päivästä syyskuuta 2008.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä syyskuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUVL L 166, 27.6.2008, s. 19.

3

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 16 päivänä syyskuuta 2008 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 (2) |
| keskilaatuinen | 0,00 (2) |
| heikkolaatuinen | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUIS | 0,00 (2) |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 4,22 (2) |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00 (2)

keskilaatuinen

0,00 (2)

heikkolaatuinen

0,00 (2)

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00 (2)

1002 00 00

RUIS

0,00 (2)

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

0,00

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (3)

0,00 (2)

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

4,22 (2)

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tämän tullin kantaminen on suspendoitu asetuksen (EY) N:o 608/2008 mukaisesti.

(3)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

29.8.2008-12.9.2008

| 1. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 223,83 | 152,19 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 305,61 | 295,61 | 275,61 | 127,68 |
| Palkkio Meksikon-lahdella | — | 13,93 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 4,68 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

223,83

152,19

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

305,61

295,61

275,61

127,68

Palkkio Meksikon-lahdella

—

13,93

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

4,68

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 36,78 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 30,13 EUR/t |

2.

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

36,78 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

30,13 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/23

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 15 päivänä syyskuuta 2008,

alueiden komitean saksalaisen jäsenen nimeämisestä

(2008/725/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Saksan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1).

| (2) | Alueiden komiteassa on vapautunut jäsenen paikka Willi STÄCHELEn erottua, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komiteassa on vapautunut jäsenen paikka Willi STÄCHELEn erottua,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

Prof. Dr Wolfgang REINHART, liittovaltio- ja Eurooppa-asiainministeri, Baden-Württemberg.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/24

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 15 päivänä syyskuuta 2008,

alueiden komitean italialaisen jäsenen nimeämisestä

(2008/726/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Italian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1).

| (2) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Francesco SCOMAn toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Francesco SCOMAn toimikauden päätyttyä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

Francesco MUSOTTO, Deputato dell’Assemblea Regionale Siciliana.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/25

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 15 päivänä syyskuuta 2008,

alueiden komitean slovakialaisen jäsenen ja slovakialaisen varajäsenen nimeämisestä

(2008/727/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Slovakian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1).

| (2) | Alueiden komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka Milan MURGAŠin erottua. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Vladimír BAJAN nimetään alueiden komitean jäseneksi, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka Milan MURGAŠin erottua. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Vladimír BAJAN nimetään alueiden komitean jäseneksi,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

| a) | jäseneksi:
  Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja, (Bratislavan itsehallintoalueen johtaja), (tehtävän muutos) |
| --- | --- |

a)

jäseneksi:

Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja, (Bratislavan itsehallintoalueen johtaja), (tehtävän muutos)

| b) | varajäseneksi:
  Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja (Banská Bystrican itsehallintoalueen johtaja). |
| --- | --- |

b)

varajäseneksi:

Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja (Banská Bystrican itsehallintoalueen johtaja).

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/26

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 15 päivänä syyskuuta 2008,

alueiden komitean belgialaisen jäsenen ja belgialaisen varajäsenen nimeämisestä

(2008/728/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Belgian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 24 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2006/116/EY alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2006 ja 25 päivän tammikuuta 2010 väliseksi kaudeksi (1).

| (2) | Alueiden komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka Joëlle KAPOMPOLÉn erottua. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Patrick LACHAERT on nimetty alueiden komitean jäseneksi, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komiteassa on vapautunut yksi jäsenen paikka Joëlle KAPOMPOLÉn erottua. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Patrick LACHAERT on nimetty alueiden komitean jäseneksi,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2010:

| a) | jäseneksi:
  Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (tehtävän muutos)
  ja |
| --- | --- |

a)

jäseneksi:

Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (tehtävän muutos)

ja

| b) | varajäseneksi:
  Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger. |
| --- | --- |

b)

varajäseneksi:

Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EUVL L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Komissio

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/27

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä joulukuuta 2007,

Amsterdamin kaupungin Glasvezelnet Amsterdamille myöntämästä tuesta investoinnin tekemiseksi valokuituliityntäverkkoon valtiontuki C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04)

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 6072)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/729/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueen perustamisesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Amsterdamin kaupunki otti huhtikuussa 2004 yhteyttä komissioon asiassa, joka koski FttH–liityntäverkon (Fibre-to-the-Home, ”kuitua kotiin”) rakentamiseen liittyviä julkisia hankintoja. Lisäksi kaupunki pyysi komissiota vahvistamaan, ettei hanke sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ilmoitti 22 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Amsterdamin kaupungille, ettei se voinut antaa vahvistusta ennen kuin Alankomaiden viranomaiset olivat tehneet toimenpiteestä ilmoituksen. Se lähetti Alankomaiden viranomaisille jäljennöksen kirjeestä. Komissio pyysi 23 päivänä heinäkuuta 2004 Alankomaiden viranomaisia toimittamaan kaikki tiedot, jotka se tarvitsee arvioidakseen toimenpidettä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla. Alankomaiden viranomaiset pyysivät elokuussa 2004, että tietojen toimittamisen määräaikaa pidennettäisiin; komissio suostui pyyntöön 7 päivänä syyskuuta 2004. |
| --- | --- |

(1)

Amsterdamin kaupunki otti huhtikuussa 2004 yhteyttä komissioon asiassa, joka koski FttH–liityntäverkon (Fibre-to-the-Home, ”kuitua kotiin”) rakentamiseen liittyviä julkisia hankintoja. Lisäksi kaupunki pyysi komissiota vahvistamaan, ettei hanke sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ilmoitti 22 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Amsterdamin kaupungille, ettei se voinut antaa vahvistusta ennen kuin Alankomaiden viranomaiset olivat tehneet toimenpiteestä ilmoituksen. Se lähetti Alankomaiden viranomaisille jäljennöksen kirjeestä. Komissio pyysi 23 päivänä heinäkuuta 2004 Alankomaiden viranomaisia toimittamaan kaikki tiedot, jotka se tarvitsee arvioidakseen toimenpidettä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla. Alankomaiden viranomaiset pyysivät elokuussa 2004, että tietojen toimittamisen määräaikaa pidennettäisiin; komissio suostui pyyntöön 7 päivänä syyskuuta 2004.

| (2) | Alankomaiden viranomaiset ja komission edustajat tapasivat syyskuussa 2004 tutustuakseen Amsterdamin kaupungin suunnitelmiin ja keskustellakseen niistä. Vastauksessaan komission 23 päivänä heinäkuuta 2004 päivättyyn kirjeeseen viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä lokakuuta 2004 tekevänsä piakkoin ilmoituksen kyseisestä Amsterdamin kaupungin hankkeesta. Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat lopulta 17 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjatulla kirjeellä hankkeesta eli Amsterdamin kaupungin osakkuudesta yritykseen, joka vastaa verkon toteutuksesta ja on samalla sen omistaja. Viranomaiset huomauttivat, että ilmoituksella hankkeelle haluttiin saada oikeusvarmuus: ne pyysivät komissiota vahvistamaan, että Amsterdamin kaupungin investointi verkon omistajana toimivaan oikeushenkilöön on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen ja että kyseessä ei ole valtiontuki. |
| --- | --- |

(2)

Alankomaiden viranomaiset ja komission edustajat tapasivat syyskuussa 2004 tutustuakseen Amsterdamin kaupungin suunnitelmiin ja keskustellakseen niistä. Vastauksessaan komission 23 päivänä heinäkuuta 2004 päivättyyn kirjeeseen viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä lokakuuta 2004 tekevänsä piakkoin ilmoituksen kyseisestä Amsterdamin kaupungin hankkeesta. Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat lopulta 17 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjatulla kirjeellä hankkeesta eli Amsterdamin kaupungin osakkuudesta yritykseen, joka vastaa verkon toteutuksesta ja on samalla sen omistaja. Viranomaiset huomauttivat, että ilmoituksella hankkeelle haluttiin saada oikeusvarmuus: ne pyysivät komissiota vahvistamaan, että Amsterdamin kaupungin investointi verkon omistajana toimivaan oikeushenkilöön on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen ja että kyseessä ei ole valtiontuki.

| (3) | Sen jälkeen, kun Alankomaiden viranomaiset olivat 23 päivänä kesäkuuta 2005 toimittaneet lisätietoja ja Amsterdamin kaupungin ja komission edustajat olivat tavanneet 28 päivänä kesäkuuta 2005, komissio tarkasteli 15 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyssä kirjeessä markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamista yksityiskohtaisemmin ja pyysi samassa yhteydessä Alankomaiden viranomaisilta toistamiseen tietoja. |
| --- | --- |

(3)

Sen jälkeen, kun Alankomaiden viranomaiset olivat 23 päivänä kesäkuuta 2005 toimittaneet lisätietoja ja Amsterdamin kaupungin ja komission edustajat olivat tavanneet 28 päivänä kesäkuuta 2005, komissio tarkasteli 15 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyssä kirjeessä markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamista yksityiskohtaisemmin ja pyysi samassa yhteydessä Alankomaiden viranomaisilta toistamiseen tietoja.

| (4) | Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että suunnittelussa oli viiveitä ja että Amsterdamin kaupunki oli yhä edelleen vaiheessa, jossa se valmisteli hanketta ja määritteli investointiehtoja. Viranomaiset ilmoittivat tarvitsevansa lisäaikaa pyydettyjen tietojen toimittamiseen ja pyysivät, että komissio lykkäisi arviotaan, kunnes kaikki tiedot olisivat käytettävissä. |
| --- | --- |

(4)

Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että suunnittelussa oli viiveitä ja että Amsterdamin kaupunki oli yhä edelleen vaiheessa, jossa se valmisteli hanketta ja määritteli investointiehtoja. Viranomaiset ilmoittivat tarvitsevansa lisäaikaa pyydettyjen tietojen toimittamiseen ja pyysivät, että komissio lykkäisi arviotaan, kunnes kaikki tiedot olisivat käytettävissä.

| (5) | Amsterdamin kaupunki ilmoitti komissiolle 23 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä, että Amsterdamin kaupunginvaltuusto oli yksimielisesti päättänyt investoida FttH-verkon käyttöönottoon. Samassa sähköpostiviestissä kaupungin edustaja totesi myös, että neuvottelut BAM/DRAKAn (verkon rakennus), BBnedin (verkon ylläpito) sekä ING RE:n ja viiden yleishyödyllisen asuntotuotantoyhtiön (kanssasijoittajia) kanssa sujuivat suunnitelmien mukaan ja että ne saataisiin todennäköisesti päätökseen tammikuussa 2006. |
| --- | --- |

(5)

Amsterdamin kaupunki ilmoitti komissiolle 23 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä, että Amsterdamin kaupunginvaltuusto oli yksimielisesti päättänyt investoida FttH-verkon käyttöönottoon. Samassa sähköpostiviestissä kaupungin edustaja totesi myös, että neuvottelut BAM/DRAKAn (verkon rakennus), BBnedin (verkon ylläpito) sekä ING RE:n ja viiden yleishyödyllisen asuntotuotantoyhtiön (kanssasijoittajia) kanssa sujuivat suunnitelmien mukaan ja että ne saataisiin todennäköisesti päätökseen tammikuussa 2006.

| (6) | Komissio vastaanotti 27 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä hanketta koskevan valituksen VECAIlta (Alankomaiden kaapelioperaattoreiden yhdistys, jonka uusi nimi on syyskuusta 2007 alkaen ollut NLKabel) (2). UPC Nederland BV (3) (Amsterdamissa toimintaa harjoittava kaapelioperaattori, jäljempänä ’UPC’) oli jo maaliskuussa 2005 ilmoittanut komissiolle vastustavansa hanketta. Molempien valituksentekijöiden kanssa on järjestetty tapaamisia, ja ne molemmat ovat sitä mieltä, että kaupungin osakkuus ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja että tästä syystä hankkeessa on kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio vastaanotti 27 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä hanketta koskevan valituksen VECAIlta (Alankomaiden kaapelioperaattoreiden yhdistys, jonka uusi nimi on syyskuusta 2007 alkaen ollut NLKabel) (2). UPC Nederland BV (3) (Amsterdamissa toimintaa harjoittava kaapelioperaattori, jäljempänä ’UPC’) oli jo maaliskuussa 2005 ilmoittanut komissiolle vastustavansa hanketta. Molempien valituksentekijöiden kanssa on järjestetty tapaamisia, ja ne molemmat ovat sitä mieltä, että kaupungin osakkuus ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja että tästä syystä hankkeessa on kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

| (7) | Komissio lähetti 3 päivänä maaliskuuta 2006 Alankomaiden viranomaisille kirjeen muistuttaakseen viranomaisia niiden marraskuussa 2005 antamasta lupauksesta toimittaa lisätietoja siinä vaiheessa, kun hankkeen käynnistämisessä on päästy eteenpäin, minkä odotettiin tapahtuvan vuoden 2006 alussa. Komissio muistutti Alankomaiden viranomaisia myös perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä toimenpidekiellosta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti 3 päivänä maaliskuuta 2006 Alankomaiden viranomaisille kirjeen muistuttaakseen viranomaisia niiden marraskuussa 2005 antamasta lupauksesta toimittaa lisätietoja siinä vaiheessa, kun hankkeen käynnistämisessä on päästy eteenpäin, minkä odotettiin tapahtuvan vuoden 2006 alussa. Komissio muistutti Alankomaiden viranomaisia myös perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä toimenpidekiellosta.

| (8) | Alankomaiden viranomaiset vastasivat 3 päivänä huhtikuuta 2006 komission 3 päivänä maaliskuuta 2006 päivättyyn kirjeeseen ja lähettivät 2 päivänä toukokuuta 2006 lisätietoja. Komission yksiköt lähettivät vielä 19 päivänä toukokuuta 2006 Alankomaiden viranomaisille kirjeen, jossa ne kertoivat saaneensa UPC:ltä tietoja (4), jotka kyseenalaistivat markkinataloussijoittajaperiaatteen toteutumisen; lisäksi viranomaisia muistutettiin toistamiseen toimenpidekiellosta. |
| --- | --- |

(8)

Alankomaiden viranomaiset vastasivat 3 päivänä huhtikuuta 2006 komission 3 päivänä maaliskuuta 2006 päivättyyn kirjeeseen ja lähettivät 2 päivänä toukokuuta 2006 lisätietoja. Komission yksiköt lähettivät vielä 19 päivänä toukokuuta 2006 Alankomaiden viranomaisille kirjeen, jossa ne kertoivat saaneensa UPC:ltä tietoja (4), jotka kyseenalaistivat markkinataloussijoittajaperiaatteen toteutumisen; lisäksi viranomaisia muistutettiin toistamiseen toimenpidekiellosta.

| (9) | Vuoden 2006 touko- ja kesäkuussa Alankomaiden viranomaiset toimittivat uudestaan tietoja (5). Komission pyydettyä 24 päivänä heinäkuuta 2006 jälleen kerran lisätietoja, Alankomaiden viranomaiset toimittivat niitä useassa erässä (6). Uuden, 29 päivänä syyskuuta 2006 esitetyn tietopyynnön saatuaan Alankomaiden viranomaiset pyysivät 13 päivänä lokakuuta 2006 lisäaikaa tietojen toimittamiseen. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2006 touko- ja kesäkuussa Alankomaiden viranomaiset toimittivat uudestaan tietoja (5). Komission pyydettyä 24 päivänä heinäkuuta 2006 jälleen kerran lisätietoja, Alankomaiden viranomaiset toimittivat niitä useassa erässä (6). Uuden, 29 päivänä syyskuuta 2006 esitetyn tietopyynnön saatuaan Alankomaiden viranomaiset pyysivät 13 päivänä lokakuuta 2006 lisäaikaa tietojen toimittamiseen.

| (10) | Tällä välin verkon rakennustyöt aloitettiin virallisesti 12 päivänä lokakuuta 2006 (7). Tämän käänteen johdosta Alankomaiden viranomaisten esittämään pyyntöön määräajan pidentämisestä ei suostuttu. Viranomaiset toimittivat osan pyydetyistä tiedoista ennen 26 päiväksi lokakuuta asetettua määräaikaa, mutta huomattava määrä tietoa toimitettiin vasta sen jälkeen eli 30 päivänä lokakuuta sekä 16, 20 ja 21 päivänä marraskuuta 2006. |
| --- | --- |

(10)

Tällä välin verkon rakennustyöt aloitettiin virallisesti 12 päivänä lokakuuta 2006 (7). Tämän käänteen johdosta Alankomaiden viranomaisten esittämään pyyntöön määräajan pidentämisestä ei suostuttu. Viranomaiset toimittivat osan pyydetyistä tiedoista ennen 26 päiväksi lokakuuta asetettua määräaikaa, mutta huomattava määrä tietoa toimitettiin vasta sen jälkeen eli 30 päivänä lokakuuta sekä 16, 20 ja 21 päivänä marraskuuta 2006.

| (11) | UPC teki amsterdamilaiselle alioikeudelle (arrondissementsrechtbank) välitoimihakemuksen, jotta Amsterdamin kaupunki velvoitettaisiin noudattamaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä toimenpidekieltoa ja hanke keskeytettäisiin, kunnes komissio on tehnyt asiassa päätöksen. Alioikeus hylkäsi UPC:n hakemuksen; sen 22 päivänä kesäkuuta 2006 tekemän päätöksen mukaan ei tullut osoitetuksi, että kaupungin osallistumisessa hankkeeseen olisi kyse valtiontuesta. Alioikeuden mukaan pelkästään sitä seikkaa, että kaupunki oli tehnyt hanketta koskevan aloitteen, ei voitu katsoa valtiontueksi. Tämän lisäksi alioikeus katsoi, ettei hankkeen käynnistämisestä Amsterdamin kaupungille aiheutuneita kustannuksia (selvitykset jne.) voitu pitää valtiontukena, koska yhteisyritys Glasvezelnet Amsterdam CV:n oli määrä maksaa ne takaisin. |
| --- | --- |

(11)

UPC teki amsterdamilaiselle alioikeudelle (arrondissementsrechtbank) välitoimihakemuksen, jotta Amsterdamin kaupunki velvoitettaisiin noudattamaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä toimenpidekieltoa ja hanke keskeytettäisiin, kunnes komissio on tehnyt asiassa päätöksen. Alioikeus hylkäsi UPC:n hakemuksen; sen 22 päivänä kesäkuuta 2006 tekemän päätöksen mukaan ei tullut osoitetuksi, että kaupungin osallistumisessa hankkeeseen olisi kyse valtiontuesta. Alioikeuden mukaan pelkästään sitä seikkaa, että kaupunki oli tehnyt hanketta koskevan aloitteen, ei voitu katsoa valtiontueksi. Tämän lisäksi alioikeus katsoi, ettei hankkeen käynnistämisestä Amsterdamin kaupungille aiheutuneita kustannuksia (selvitykset jne.) voitu pitää valtiontukena, koska yhteisyritys Glasvezelnet Amsterdam CV:n oli määrä maksaa ne takaisin.

| (12) | UPC ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2006 sähköpostitse (8), että se oli hakenut muutosta alioikeuden päätökseen. UPC ja Amsterdamin kaupunki ilmoittivat komissiolle marraskuussa 2006, että hovioikeus (Gerechtshof Amsterdam) oli ehdottanut, että asiassa odotettaisiin komission päätöstä ennen kuin oikeus antaa ratkaisunsa. Molemmat asianosaiset hyväksyivät ehdotuksen (9). |
| --- | --- |

(12)

UPC ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2006 sähköpostitse (8), että se oli hakenut muutosta alioikeuden päätökseen. UPC ja Amsterdamin kaupunki ilmoittivat komissiolle marraskuussa 2006, että hovioikeus (Gerechtshof Amsterdam) oli ehdottanut, että asiassa odotettaisiin komission päätöstä ennen kuin oikeus antaa ratkaisunsa. Molemmat asianosaiset hyväksyivät ehdotuksen (9).

| (13) | Komissio ilmoitti 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Alankomaille päättäneensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn ilmoitetusta tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti 20 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Alankomaille päättäneensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn ilmoitetusta tukitoimenpiteestä.

| (14) | Alankomaiden viranomaiset pyysivät 8 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä saada tutustua UPC:n toimittamiin asiakirjoihin, jotka mainitaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. UPC suostui 13 päivänä helmikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä siihen, että Alankomaiden viranomaisten annetaan tutustua kyseisiin asiakirjoihin, jotka komissio näin ollen toimitti viranomaisille. |
| --- | --- |

(14)

Alankomaiden viranomaiset pyysivät 8 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä saada tutustua UPC:n toimittamiin asiakirjoihin, jotka mainitaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. UPC suostui 13 päivänä helmikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä siihen, että Alankomaiden viranomaisten annetaan tutustua kyseisiin asiakirjoihin, jotka komissio näin ollen toimitti viranomaisille.

| (15) | Hovioikeus hylkäsi 18 päivänä tammikuuta 2007 (10) UPC:n Amsterdamin kaupunkia vastaan esittämän kanteen, joka koski toimenpiteeseen liittyvän toiminnan keskeyttämistä. Hovioikeus katsoi, että vaikka komissio esittikin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilynsä siitä, oliko markkinataloussijoittajaperiaatetta noudatettu, Amsterdamin kaupunki oli tarkempia tietoja toimittamalla osoittanut, että periaatetta oli kuin olikin noudatettu. Näin ollen hovioikeus katsoi, että komissio todennäköisesti päätyy lopulta siihen, ettei kyseessä ole valtiontuki. Hovioikeuden mukaan kaupungille koituisi vahinkoa, jos kaikki GNA:han liittyvä toiminta keskeytettäisiin, kun taas UPC:lle ei koituisi huomattavaa haittaa kaupungin hanketta valmistelevasta toiminnasta. |
| --- | --- |

(15)

Hovioikeus hylkäsi 18 päivänä tammikuuta 2007 (10) UPC:n Amsterdamin kaupunkia vastaan esittämän kanteen, joka koski toimenpiteeseen liittyvän toiminnan keskeyttämistä. Hovioikeus katsoi, että vaikka komissio esittikin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilynsä siitä, oliko markkinataloussijoittajaperiaatetta noudatettu, Amsterdamin kaupunki oli tarkempia tietoja toimittamalla osoittanut, että periaatetta oli kuin olikin noudatettu. Näin ollen hovioikeus katsoi, että komissio todennäköisesti päätyy lopulta siihen, ettei kyseessä ole valtiontuki. Hovioikeuden mukaan kaupungille koituisi vahinkoa, jos kaikki GNA:han liittyvä toiminta keskeytettäisiin, kun taas UPC:lle ei koituisi huomattavaa haittaa kaupungin hanketta valmistelevasta toiminnasta.

| (16) | UPC pyysi komissiolta 5 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä saada tutustua Alankomaiden viranomaisten toimittamiin luottamuksellisiin tietoihin ja niin kutsutun data room -menettelyn (11) soveltamista, jotta se voisi perehtyä viranomaisten esittämiin väitteisiin ja siten perustella oman valituksensa yksityiskohtaisemmin. Komissio ilmoitti 26 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä UPC:lle, ettei valtiontukimenettelyihin sisälly säännöksiä, joilla sallittaisiin asianomaisten osapuolten tutustuminen luottamuksellisiin tietoihin tai data room -menettelyn soveltaminen. |
| --- | --- |

(16)

UPC pyysi komissiolta 5 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä saada tutustua Alankomaiden viranomaisten toimittamiin luottamuksellisiin tietoihin ja niin kutsutun data room -menettelyn (11) soveltamista, jotta se voisi perehtyä viranomaisten esittämiin väitteisiin ja siten perustella oman valituksensa yksityiskohtaisemmin. Komissio ilmoitti 26 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä UPC:lle, ettei valtiontukimenettelyihin sisälly säännöksiä, joilla sallittaisiin asianomaisten osapuolten tutustuminen luottamuksellisiin tietoihin tai data room -menettelyn soveltaminen.

| (17) | Alankomaiden viranomaiset reagoivat 16 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komission päätökseen aloittaa muodollinen tutkintamenettely (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’). |
| --- | --- |

(17)

Alankomaiden viranomaiset reagoivat 16 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komission päätökseen aloittaa muodollinen tutkintamenettely (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’).

| (18) | Komission ja Alankomaiden viranomaisten luottamuksellisuuskysymyksistä käymän kirjeenvaihdon jälkeen valituksentekijöille lähetettiin 23 päivänä huhtikuuta 2007 menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkinen toisinto, joka on sittemmin julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (12). Komissio on pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään toimenpidettä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(18)

Komission ja Alankomaiden viranomaisten luottamuksellisuuskysymyksistä käymän kirjeenvaihdon jälkeen valituksentekijöille lähetettiin 23 päivänä huhtikuuta 2007 menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkinen toisinto, joka on sittemmin julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (12). Komissio on pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

| (19) | Menettelyn aloittamisen jälkeen komissio vastaanotti huomautuksia viideltä asianomaiselta osapuolelta: Liberty Global / UPC (13), Com Hem (14), Ono (15), France Telecom (16) ja viides osapuoli (17), joka halusi pysyä anonyyminä. Komissio lähetti asianomaisten osapuolten huomautukset Alankomaiden viranomaisille 30 päivänä heinäkuuta 2007 kirjatulla kirjeellä. Viranomaiset esittivät huomautuksensa 17 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(19)

Menettelyn aloittamisen jälkeen komissio vastaanotti huomautuksia viideltä asianomaiselta osapuolelta: Liberty Global / UPC (13), Com Hem (14), Ono (15), France Telecom (16) ja viides osapuoli (17), joka halusi pysyä anonyyminä. Komissio lähetti asianomaisten osapuolten huomautukset Alankomaiden viranomaisille 30 päivänä heinäkuuta 2007 kirjatulla kirjeellä. Viranomaiset esittivät huomautuksensa 17 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

| (20) | Komission edustajat kokoontuivat Liberty Global / UPC:n edustajien kanssa 5 päivänä heinäkuuta 2007 ja Alankomaiden viranomaisten kanssa 5 päivänä marraskuuta 2007. Alankomaiden viranomaiset toimittivat lisätietoja 9 ja 12 päivänä marraskuuta 2007. |
| --- | --- |

(20)

Komission edustajat kokoontuivat Liberty Global / UPC:n edustajien kanssa 5 päivänä heinäkuuta 2007 ja Alankomaiden viranomaisten kanssa 5 päivänä marraskuuta 2007. Alankomaiden viranomaiset toimittivat lisätietoja 9 ja 12 päivänä marraskuuta 2007.

II   TOIMENPITEEN KUVAUS

| (21) | Amsterdamin kaupunki päätti vuonna 2004 kartoittaa mahdollisuuksia investoida sähköisen viestinnän alan (18) FttH-liityntäverkkoon (Citynet Amsterdam). Tehtyään selvityksiä ja markkinatutkimuksia ja oltuaan alustavasti yhteydessä potentiaalisiin sijoittajiin kaupunki päätti joulukuussa 2005 virallisesti ryhtyä investointiin ja määritteli investointiehdot. |
| --- | --- |

(21)

Amsterdamin kaupunki päätti vuonna 2004 kartoittaa mahdollisuuksia investoida sähköisen viestinnän alan (18) FttH-liityntäverkkoon (Citynet Amsterdam). Tehtyään selvityksiä ja markkinatutkimuksia ja oltuaan alustavasti yhteydessä potentiaalisiin sijoittajiin kaupunki päätti joulukuussa 2005 virallisesti ryhtyä investointiin ja määritteli investointiehdot.

| (22) | Suunniteltu valokuituliityntäverkko kattaisi 37 000 kotitaloutta Amsterdamissa Zeeburgin, Osdorpin ja Oost-Watergraafsmeerin kaupunginosissa, jotka yhdessä muodostavat noin 10 prosenttia Amsterdamin kaupungista. Kaupunki on ilmoittanut aikeestaan ulottaa hanke pitkällä aikavälillä myös muihin kaupunginosiin, jolloin verkossa olisi 400 000 kotitaloutta. Tämä laajennus ei ole kuitenkaan osa nyt arvioitavana olevaa hanketta. |
| --- | --- |

(22)

Suunniteltu valokuituliityntäverkko kattaisi 37 000 kotitaloutta Amsterdamissa Zeeburgin, Osdorpin ja Oost-Watergraafsmeerin kaupunginosissa, jotka yhdessä muodostavat noin 10 prosenttia Amsterdamin kaupungista. Kaupunki on ilmoittanut aikeestaan ulottaa hanke pitkällä aikavälillä myös muihin kaupunginosiin, jolloin verkossa olisi 400 000 kotitaloutta. Tämä laajennus ei ole kuitenkaan osa nyt arvioitavana olevaa hanketta.

| (23) | Amsterdamilaishanke perustuu niin kutsuttuun kolmitasomalliin, joka esitetään kuvassa 1.
  Kuva 1
  Citynet Amsterdam -hanke yksinkertaistettuna |
| --- | --- |

(23)

Amsterdamilaishanke perustuu niin kutsuttuun kolmitasomalliin, joka esitetään kuvassa 1.

Kuva 1

Citynet Amsterdam -hanke yksinkertaistettuna

Image

| (24) | Ensimmäisen tason muodostaa niin kutsuttu passiivinen verkkoinfrastruktuuri, johon kuuluvat kaapelikanavat, valokuitukaapelit ja kytkentäkaapit. |
| --- | --- |

(24)

Ensimmäisen tason muodostaa niin kutsuttu passiivinen verkkoinfrastruktuuri, johon kuuluvat kaapelikanavat, valokuitukaapelit ja kytkentäkaapit.

| (25) | Passiivinen infrastruktuuri aktivoidaan televiestintälaitteiden avulla (toinen tai nk. aktiivinen taso) tukkutason operaattorin toimesta, joka hallinnoi ja ylläpitää verkkoa ja tarjoaa tukkupalveluja vähittäistason operaattoreille. Aktiivinen taso pitää sisällään hallinta-, valvonta- ja huoltojärjestelmät (esim. kytkimet, reitittimet ja optiset haaroittimet), joita tarvitaan verkon ylläpitoon. |
| --- | --- |

(25)

Passiivinen infrastruktuuri aktivoidaan televiestintälaitteiden avulla (toinen tai nk. aktiivinen taso) tukkutason operaattorin toimesta, joka hallinnoi ja ylläpitää verkkoa ja tarjoaa tukkupalveluja vähittäistason operaattoreille. Aktiivinen taso pitää sisällään hallinta-, valvonta- ja huoltojärjestelmät (esim. kytkimet, reitittimet ja optiset haaroittimet), joita tarvitaan verkon ylläpitoon.

| (26) | Tukkuoperaattori tarjoaa vähittäisoperaattoreille avoimen ja syrjimättömän verkon käyttöoikeuden televisio-, laajakaista-, puhelin- ja muiden Internetpalvelujen tarjoamiseksi loppukäyttäjille (kolmas eli nk. palvelutaso). Vähittäispalvelujen tarjoajien on muun muassa investoitava laitteistoon, huolehdittava sisällöstä ja luotava oma palvelujärjestelmä (huolto, asiakaspalvelu ja laskutus). |
| --- | --- |

(26)

Tukkuoperaattori tarjoaa vähittäisoperaattoreille avoimen ja syrjimättömän verkon käyttöoikeuden televisio-, laajakaista-, puhelin- ja muiden Internetpalvelujen tarjoamiseksi loppukäyttäjille (kolmas eli nk. palvelutaso). Vähittäispalvelujen tarjoajien on muun muassa investoitava laitteistoon, huolehdittava sisällöstä ja luotava oma palvelujärjestelmä (huolto, asiakaspalvelu ja laskutus).

| (27) | Yhteisyritys Glasvezelnet Amsterdam CV:stä, jäljempänä ’GNA’ (19), tulee passiivisen infrastruktuurin omistaja ja hallinnoija, ja muut osakkaat ovat Amsterdamin kaupunki, kaksi yksityistä sijoittajaa ING Real Estate, jäljempänä ’ING RE’ (20), ja Reggefiber (21) sekä viisi yleishyödyllisten asuntotuotantoyhtiöiden (22) tytäryritystä. Osapuolet tekivät 11 päivänä huhtikuuta 2006 yhteistyösopimuksen, ja investointisopimus allekirjoitettiin 26 päivänä toukokuuta 2006. |
| --- | --- |

(27)

Yhteisyritys Glasvezelnet Amsterdam CV:stä, jäljempänä ’GNA’ (19), tulee passiivisen infrastruktuurin omistaja ja hallinnoija, ja muut osakkaat ovat Amsterdamin kaupunki, kaksi yksityistä sijoittajaa ING Real Estate, jäljempänä ’ING RE’ (20), ja Reggefiber (21) sekä viisi yleishyödyllisten asuntotuotantoyhtiöiden (22) tytäryritystä. Osapuolet tekivät 11 päivänä huhtikuuta 2006 yhteistyösopimuksen, ja investointisopimus allekirjoitettiin 26 päivänä toukokuuta 2006.

| (28) | Amsterdamin kaupunki investoi 6 miljoonaa euroa, ING RE ja Reggefiber kumpikin 3 miljoonaa euroa ja yleishyödyllisistä asuntotuotantoyhtiöistä (23) kolme investoi kukin 1,5 miljoonaa euroa ja kaksi 750 000 euroa kumpikin. Investointien yhteismäärä on siis 18 miljoonaa euroa. Lisäksi GNA on saanut [...] (24) [...] euron suuruisen lainan (25). Hankkeen arvioidut kokonaiskustannukset ovat 30 miljoonaa euroa. Kuten kuvasta 1 käy ilmi, Amsterdamin kaupunki omistaa GNA:n osakkeista kolmanneksen, kaksi yksityistä sijoittajaa yhdessä myöskin kolmanneksen ja yleishyödyllisten asuntotuotantoyhtiöiden tytäryritykset jäljellä olevan kolmanneksen. |
| --- | --- |

(28)

Amsterdamin kaupunki investoi 6 miljoonaa euroa, ING RE ja Reggefiber kumpikin 3 miljoonaa euroa ja yleishyödyllisistä asuntotuotantoyhtiöistä (23) kolme investoi kukin 1,5 miljoonaa euroa ja kaksi 750 000 euroa kumpikin. Investointien yhteismäärä on siis 18 miljoonaa euroa. Lisäksi GNA on saanut [...] (24) [...] euron suuruisen lainan (25). Hankkeen arvioidut kokonaiskustannukset ovat 30 miljoonaa euroa. Kuten kuvasta 1 käy ilmi, Amsterdamin kaupunki omistaa GNA:n osakkeista kolmanneksen, kaksi yksityistä sijoittajaa yhdessä myöskin kolmanneksen ja yleishyödyllisten asuntotuotantoyhtiöiden tytäryritykset jäljellä olevan kolmanneksen.

| (29) | BBned (26) aktivoi GNA:n passiivisen verkon ja ylläpitää sitä GNA:n ja BBnedin [...] tekemän sopimuksen mukaisesti. BBnedin on tehtävä investoinnit, jotka ovat välttämättömiä tukkutason käyttöoikeuden tarjoamiseksi. BBned liisaa valokuitukaapelit GNA:lta, ja sillä on [...] (27) oikeus tarjota omalla vastuulla tukkutason datasiirtoa ja siihen liittyviä palveluja vähittäisoperaattoreille. BBned maksaa passiivisen verkon käytöstä korvauksen kultakin GNA:han liitetyltä kotitaloudelta. |
| --- | --- |

(29)

BBned (26) aktivoi GNA:n passiivisen verkon ja ylläpitää sitä GNA:n ja BBnedin [...] tekemän sopimuksen mukaisesti. BBnedin on tehtävä investoinnit, jotka ovat välttämättömiä tukkutason käyttöoikeuden tarjoamiseksi. BBned liisaa valokuitukaapelit GNA:lta, ja sillä on [...] (27) oikeus tarjota omalla vastuulla tukkutason datasiirtoa ja siihen liittyviä palveluja vähittäisoperaattoreille. BBned maksaa passiivisen verkon käytöstä korvauksen kultakin GNA:han liitetyltä kotitaloudelta.

| (30) | Tukkuoperaattori tarjoaa vähittäisoperaattoreille esteettömän ja syrjimättömän käyttöoikeuden verkkoon televisio- ja puhelinpalvelujen sekä laajakaistainternetyhteyksien tarjoamiseksi. Uuden verkon kautta tarjottavat palvelut kilpailevat kaapeli- ja televiestintäyritysten, kuten KPN:n ja UPC:n, nykyisen tarjonnan kanssa. Julkisten lähteiden mukaan BBned on tehnyt sopimukset useamman vähittäispalvelujen tarjoajan kanssa, jotka ovat jo aloittaneet triple play -palvelujen (28) toimituksen GNA:n verkossa loppukäyttäjille. Komissio panee merkille, että BBned toimii myös vähittäisportaassa tytäryritystensä Pilmo ja Bbeyond kautta. |
| --- | --- |

(30)

Tukkuoperaattori tarjoaa vähittäisoperaattoreille esteettömän ja syrjimättömän käyttöoikeuden verkkoon televisio- ja puhelinpalvelujen sekä laajakaistainternetyhteyksien tarjoamiseksi. Uuden verkon kautta tarjottavat palvelut kilpailevat kaapeli- ja televiestintäyritysten, kuten KPN:n ja UPC:n, nykyisen tarjonnan kanssa. Julkisten lähteiden mukaan BBned on tehnyt sopimukset useamman vähittäispalvelujen tarjoajan kanssa, jotka ovat jo aloittaneet triple play -palvelujen (28) toimituksen GNA:n verkossa loppukäyttäjille. Komissio panee merkille, että BBned toimii myös vähittäisportaassa tytäryritystensä Pilmo ja Bbeyond kautta.

III   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (31) | Komissio päätti 20 päivänä joulukuuta 2006 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska Alankomaiden viranomaisten toimittama näyttö ei ollut riittävä sen arvioimiseen, onko Amsterdamin kaupungin investointi GNA:han markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Komissio katsoi, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen on välttämätöntä niin sisältöön kuin menettelyyn liittyvistä syistä (29). |
| --- | --- |

(31)

Komissio päätti 20 päivänä joulukuuta 2006 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska Alankomaiden viranomaisten toimittama näyttö ei ollut riittävä sen arvioimiseen, onko Amsterdamin kaupungin investointi GNA:han markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Komissio katsoi, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen on välttämätöntä niin sisältöön kuin menettelyyn liittyvistä syistä (29).

| (32) | Komissio ei varsinkaan ollut vakuuttunut siitä, että Amsterdamin kaupungin investointi GNA:han oli tapahtunut samanaikaisesti ING RE:n ja Reggefiberin tekemien yksityisten investointien kanssa. Komissio ei ollut myöskään varma siitä, että Amsterdamin kaupungin GNA:han tekemän investoinnin ehdot olivat samat kuin muihin sijoittajiin sovelletut ehdot. Tämä epävarmuus johtui pääasiallisesti siitä, että Amsterdamin kaupunki oli käyttänyt rahaa Citynet-hankkeeseen ennen kuin GNA oli perustettu (nk. ennakkoinvestoinnit) (30). Alustavan tutkinnan perusteella komissio suhtautui varauksellisesti myös GNA:n liiketoimintasuunnitelman toteutuskelpoisuuteen. Näin ollen valtiontuen mahdollisuutta ei ollut tuolloin mahdollista sulkea pois laskuista. |
| --- | --- |

(32)

Komissio ei varsinkaan ollut vakuuttunut siitä, että Amsterdamin kaupungin investointi GNA:han oli tapahtunut samanaikaisesti ING RE:n ja Reggefiberin tekemien yksityisten investointien kanssa. Komissio ei ollut myöskään varma siitä, että Amsterdamin kaupungin GNA:han tekemän investoinnin ehdot olivat samat kuin muihin sijoittajiin sovelletut ehdot. Tämä epävarmuus johtui pääasiallisesti siitä, että Amsterdamin kaupunki oli käyttänyt rahaa Citynet-hankkeeseen ennen kuin GNA oli perustettu (nk. ennakkoinvestoinnit) (30). Alustavan tutkinnan perusteella komissio suhtautui varauksellisesti myös GNA:n liiketoimintasuunnitelman toteutuskelpoisuuteen. Näin ollen valtiontuen mahdollisuutta ei ollut tuolloin mahdollista sulkea pois laskuista.

| (33) | Näitä ongelmia ja mahdollisen valtiontuen vaikutusta yksityisten osapuolten investointeihin lukuun ottamatta menettelyn aloittaminen oli perusteltua myös siksi, että Alankomaiden viranomaiset eivät olleet toimittaneet komissiolle kaikkia tietoja, joita se tarvitsi hankkeen arviointiin. |
| --- | --- |

(33)

Näitä ongelmia ja mahdollisen valtiontuen vaikutusta yksityisten osapuolten investointeihin lukuun ottamatta menettelyn aloittaminen oli perusteltua myös siksi, että Alankomaiden viranomaiset eivät olleet toimittaneet komissiolle kaikkia tietoja, joita se tarvitsi hankkeen arviointiin.

| (34) | Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn myös siitä syystä, että Alankomaiden viranomaisille ja asianomaisille osapuolille tarjoutuisi tilaisuus esittää huomautuksia toimenpiteen alustavasta arvioinnista ja antaa toimenpidettä koskevia merkityksellisiä lisätietoja. |
| --- | --- |

(34)

Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn myös siitä syystä, että Alankomaiden viranomaisille ja asianomaisille osapuolille tarjoutuisi tilaisuus esittää huomautuksia toimenpiteen alustavasta arvioinnista ja antaa toimenpidettä koskevia merkityksellisiä lisätietoja.

IV   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (35) | UPC lähetti huomautuksensa kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä heinäkuuta 2007. Kirjeessä yritys pitää kiinni jo ennen menettelyn aloittamista koskevaa komission päätöstä esittämästään kannasta (31), jonka mukaan Citynet-hankkeen liiketoimintasuunnitelma perustuu epärealistisiin taloudellisiin oletuksiin varsinkin verkon levinneisyyden ja tukkuhintojen osalta ja että liiketoimintasuunnitelma ei näin ollen vaikuta kaupallisesti kannattavalta. Kantansa tueksi UPC toimitti RBB Economics -nimisen konsulttitoimiston laatiman selvityksen, joka on päivitetty versio saman toimiston asiasta aiemmin laatimista selvityksistä (32), jotka toimitettiin ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista (33). |
| --- | --- |

(35)

UPC lähetti huomautuksensa kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä heinäkuuta 2007. Kirjeessä yritys pitää kiinni jo ennen menettelyn aloittamista koskevaa komission päätöstä esittämästään kannasta (31), jonka mukaan Citynet-hankkeen liiketoimintasuunnitelma perustuu epärealistisiin taloudellisiin oletuksiin varsinkin verkon levinneisyyden ja tukkuhintojen osalta ja että liiketoimintasuunnitelma ei näin ollen vaikuta kaupallisesti kannattavalta. Kantansa tueksi UPC toimitti RBB Economics -nimisen konsulttitoimiston laatiman selvityksen, joka on päivitetty versio saman toimiston asiasta aiemmin laatimista selvityksistä (32), jotka toimitettiin ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista (33).

| (36) | Mitä tulee hankkeen kaupalliseen elinkelpoisuuteen, UPC väitti, ettei uusi valokuituverkko suo operaattoreille mahdollisuutta tarjota palveluja, jotka poikkeaisivat merkittävästi nykyisten operaattoreiden tarjoamista palveluista. Tästä syystä ja ottaen huomioon, että laajakaistan levinneisyys on jo 65 prosenttia GNA:n toiminta-alueeseen kuuluvien kaupunginosien kotitalouksista, uusi verkko ei pystyisi houkuttelemaan niin paljon käyttäjiä, että liiketoiminta olisi kannattavaa. |
| --- | --- |

(36)

Mitä tulee hankkeen kaupalliseen elinkelpoisuuteen, UPC väitti, ettei uusi valokuituverkko suo operaattoreille mahdollisuutta tarjota palveluja, jotka poikkeaisivat merkittävästi nykyisten operaattoreiden tarjoamista palveluista. Tästä syystä ja ottaen huomioon, että laajakaistan levinneisyys on jo 65 prosenttia GNA:n toiminta-alueeseen kuuluvien kaupunginosien kotitalouksista, uusi verkko ei pystyisi houkuttelemaan niin paljon käyttäjiä, että liiketoiminta olisi kannattavaa.

| (37) | Väitteensä tueksi UPC esitti omaa kaapeliverkkoaan koskevien irtisanomisten yhteenlasketun määrän (34) alueilla, joilla GNA tarjoaa jo triple play -palveluja (35). Irtisanomisluvut koskevat ajanjaksoa 1 päivästä tammikuuta 20061 päivään kesäkuuta 2007 alueilla, joilla GNA:n verkkoa ollaan ottamassa käyttöön. Enimmäismäärät osoittavat, että UPC:n levinneisyys oli asianomaisissa kaupunginosissa analogisten kaapelitelevisiolähetysten, Internetyhteyksien, puhelunvälityksen ja digitaalisten televisiolähetysten osalta vakio ja jopa nousi Internetyhteyksien osalta. UPC toteaakin, ettei ole näyttöä siitä, että GNA:n markkinoillaolo olisi johtanut huomattavaan levinneisyyden pienentymiseen. |
| --- | --- |

(37)

Väitteensä tueksi UPC esitti omaa kaapeliverkkoaan koskevien irtisanomisten yhteenlasketun määrän (34) alueilla, joilla GNA tarjoaa jo triple play -palveluja (35). Irtisanomisluvut koskevat ajanjaksoa 1 päivästä tammikuuta 20061 päivään kesäkuuta 2007 alueilla, joilla GNA:n verkkoa ollaan ottamassa käyttöön. Enimmäismäärät osoittavat, että UPC:n levinneisyys oli asianomaisissa kaupunginosissa analogisten kaapelitelevisiolähetysten, Internetyhteyksien, puhelunvälityksen ja digitaalisten televisiolähetysten osalta vakio ja jopa nousi Internetyhteyksien osalta. UPC toteaakin, ettei ole näyttöä siitä, että GNA:n markkinoillaolo olisi johtanut huomattavaan levinneisyyden pienentymiseen.

| (38) | UPC väitti myös, ettei Alankomaiden viranomaisten esimerkkinä mainitsema valokuitukaapelin menestyksellinen käyttöönotto Nuenenissa ja Hillegomissa (36) ole suoraan verrattavissa Amsterdamin hankkeeseen, koska Alankomaiden kauppa- ja teollisuusministeriö on ilmeisesti myöntänyt kyseisille hankkeille huomattavaa tukea, koska verkot ovat asukkaiden ja operaattoreiden yhteistä omaisuutta, koska kyseiset hankkeet ovat pienehköjä (37) ja koska molemmilla paikkakunnilla olemassa olevat laajakaistaoperaattorit tarjosivat vain tavanomaisia laajakaistapalveluja. Amsterdamissa puolestaan se, että nopeita palveluja on jo tarjolla olemassa olevien kaapeli- ja televiestintäverkkojen välityksellä. |
| --- | --- |

(38)

UPC väitti myös, ettei Alankomaiden viranomaisten esimerkkinä mainitsema valokuitukaapelin menestyksellinen käyttöönotto Nuenenissa ja Hillegomissa (36) ole suoraan verrattavissa Amsterdamin hankkeeseen, koska Alankomaiden kauppa- ja teollisuusministeriö on ilmeisesti myöntänyt kyseisille hankkeille huomattavaa tukea, koska verkot ovat asukkaiden ja operaattoreiden yhteistä omaisuutta, koska kyseiset hankkeet ovat pienehköjä (37) ja koska molemmilla paikkakunnilla olemassa olevat laajakaistaoperaattorit tarjosivat vain tavanomaisia laajakaistapalveluja. Amsterdamissa puolestaan se, että nopeita palveluja on jo tarjolla olemassa olevien kaapeli- ja televiestintäverkkojen välityksellä.

| (39) | UPC katsoi, että GNA:n liiketoimintasuunnitelma on epärealistinen ja että Amsterdamin kaupungin investointi GNA:han ei noudata markkinataloussijoittajaperiaatetta vaan on valtiontukea. UPC viittasi komission päätökseen asiassa Appingedam (38) ja toisti aiemmin esittämänsä kannan, jonka mukaan hankkeelle mahdollisesti myönnettyä valtiontukea ei voida pitää perustamissopimuksen mukaisena, koska tuki ei ole välttämätöntä eikä oikeasuhteista. |
| --- | --- |

(39)

UPC katsoi, että GNA:n liiketoimintasuunnitelma on epärealistinen ja että Amsterdamin kaupungin investointi GNA:han ei noudata markkinataloussijoittajaperiaatetta vaan on valtiontukea. UPC viittasi komission päätökseen asiassa Appingedam (38) ja toisti aiemmin esittämänsä kannan, jonka mukaan hankkeelle mahdollisesti myönnettyä valtiontukea ei voida pitää perustamissopimuksen mukaisena, koska tuki ei ole välttämätöntä eikä oikeasuhteista.

| (40) | UPC epäili myös sitä, onko julkinen investointi GNA:han tapahtunut samoin ehdoin kuin GNA:n muiden osakkaiden investoinnit. UPC:n mukaan se, että Amsterdamin kaupunki teki tiettyjä ennakkoinvestointeja ja GNA:n muut osakkaat päättivät osallistua hankkeeseen sen jälkeen kun kaupunki oli teettänyt toteutettavuustutkimuksia, viittaa siihen, ettei kaikkien osakkaiden investointeja tehty samoin ehdoin, mikä asettaa toimenpiteen markkinoille soveltuvuuden kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

(40)

UPC epäili myös sitä, onko julkinen investointi GNA:han tapahtunut samoin ehdoin kuin GNA:n muiden osakkaiden investoinnit. UPC:n mukaan se, että Amsterdamin kaupunki teki tiettyjä ennakkoinvestointeja ja GNA:n muut osakkaat päättivät osallistua hankkeeseen sen jälkeen kun kaupunki oli teettänyt toteutettavuustutkimuksia, viittaa siihen, ettei kaikkien osakkaiden investointeja tehty samoin ehdoin, mikä asettaa toimenpiteen markkinoille soveltuvuuden kyseenalaiseksi.

| (41) | Lopuksi UPC huomautti, että jos hanke epäonnistuu, verkko saatetaan myydä edullisesti toiselle operaattorille, jonka ei tarvitse vastata investointikustannuksista täysimääräisinä. Näin ollen kyseinen operaattori pystyisi parantamaan kilpailuasemaansa, koska sille koituisi hyötyä julkisin varoin rahoitetusta hankkeesta. UPC myös korostaa toimenpiteen oletettua ennakkotapausluonnetta. Jos komissio päätyy siihen tulokseen, että toimenpide ei ole valtiontukea, muut kunnat/kaupungit voivat seurata Amsterdamin esimerkkiä ja rakentaa FttH-verkkoja. UPC huomautti, että Alankomaiden kauppa- ja teollisuusministeriö ja tekniikan alan yritys Arcadis (39) ovat jo kehittäneet vapaasti saatavilla olevan online-laskentamallin (40), jolla UPC:n mukaan kuntia/kaupunkeja rohkaistaan rakentamaan oma FttH-verkko. |
| --- | --- |

(41)

Lopuksi UPC huomautti, että jos hanke epäonnistuu, verkko saatetaan myydä edullisesti toiselle operaattorille, jonka ei tarvitse vastata investointikustannuksista täysimääräisinä. Näin ollen kyseinen operaattori pystyisi parantamaan kilpailuasemaansa, koska sille koituisi hyötyä julkisin varoin rahoitetusta hankkeesta. UPC myös korostaa toimenpiteen oletettua ennakkotapausluonnetta. Jos komissio päätyy siihen tulokseen, että toimenpide ei ole valtiontukea, muut kunnat/kaupungit voivat seurata Amsterdamin esimerkkiä ja rakentaa FttH-verkkoja. UPC huomautti, että Alankomaiden kauppa- ja teollisuusministeriö ja tekniikan alan yritys Arcadis (39) ovat jo kehittäneet vapaasti saatavilla olevan online-laskentamallin (40), jolla UPC:n mukaan kuntia/kaupunkeja rohkaistaan rakentamaan oma FttH-verkko.

| (42) | Televisiolähetys, jakelu- ja televiestintäpalveluja tarjoava espanjalainen kaapelioperaattori ONO katsoi, että komission on oltava ehdoton markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisessa, koska muuten muut kunnat/kaupungit voivat seurata Amsterdamin esimerkkiä ja vedota kyseiseen periaatteeseen vastaavanlaisissa hankkeissa, mikä puolestaan johtaisi valtiontukien käytön leviämiseen. ONOn mukaan valtiontuki pitäisi sallia vain tarkkaan määritellyissä olosuhteissa, esimerkiksi jos markkinoilla on toimintapuutteita, ja tavoitteena olisi tällöin oltava toimenpiteen oikeasuhteisuuden varmistaminen tai teknologianeutraaliusperiaatteen noudattaminen, joista ei selvästikään ole kyse tämän toimenpiteen yhteydessä. Jos Amsterdamin investoinnin todetaan olevan valtiontukea, ONOn mielestä tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, koska olosuhteet ovat samat kuin Appingedamin asiassa (41), ja tällöin mahdollisesti maksettu tuki on perittävä takaisin. ONO viittaa päätöksen oletettuun ennakkotapausluonteeseen siltä osin, saako FttH-verkkojen käyttöönottoa tukea valtion varoin ja minkälaisin ehdoin. |
| --- | --- |

(42)

Televisiolähetys, jakelu- ja televiestintäpalveluja tarjoava espanjalainen kaapelioperaattori ONO katsoi, että komission on oltava ehdoton markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisessa, koska muuten muut kunnat/kaupungit voivat seurata Amsterdamin esimerkkiä ja vedota kyseiseen periaatteeseen vastaavanlaisissa hankkeissa, mikä puolestaan johtaisi valtiontukien käytön leviämiseen. ONOn mukaan valtiontuki pitäisi sallia vain tarkkaan määritellyissä olosuhteissa, esimerkiksi jos markkinoilla on toimintapuutteita, ja tavoitteena olisi tällöin oltava toimenpiteen oikeasuhteisuuden varmistaminen tai teknologianeutraaliusperiaatteen noudattaminen, joista ei selvästikään ole kyse tämän toimenpiteen yhteydessä. Jos Amsterdamin investoinnin todetaan olevan valtiontukea, ONOn mielestä tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, koska olosuhteet ovat samat kuin Appingedamin asiassa (41), ja tällöin mahdollisesti maksettu tuki on perittävä takaisin. ONO viittaa päätöksen oletettuun ennakkotapausluonteeseen siltä osin, saako FttH-verkkojen käyttöönottoa tukea valtion varoin ja minkälaisin ehdoin.

| (43) | France Telecom, jäljempänä ’FT’, Ranskan kiinteän televiestintäverkon vakiintunut operaattori, oli samaa mieltä UPC:n ja ONOn kanssa. Yritys suhtautui varauksellisesti siihen, onko Amsterdamin kaupungin investointi Citynet-hankkeeseen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. FT tuki myös komission lähestymistapaa, jonka mukaan valtiontukitoimenpiteissä tehdään ero niin kutsuttujen valkoisten, harmaiden ja mustien alueiden (42) välillä ja jota komissio soveltaa tuen markkinoille soveltuvuutta arvioidessaan. FT väitti, että valtiontuki mustilla alueilla (joihin Amsterdam luetaan) on vaikeasti perusteltavissa, koska se johtaa vakaviin kilpailunvääristymiin. FT:n mukaan näin on erityisesti menettelyn kohteena olevan toimenpiteen tapauksessa, koska valokuituliityntäverkkojen rakentaminen edellyttää suuria investointeja markkinatoimijoilta. |
| --- | --- |

(43)

France Telecom, jäljempänä ’FT’, Ranskan kiinteän televiestintäverkon vakiintunut operaattori, oli samaa mieltä UPC:n ja ONOn kanssa. Yritys suhtautui varauksellisesti siihen, onko Amsterdamin kaupungin investointi Citynet-hankkeeseen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. FT tuki myös komission lähestymistapaa, jonka mukaan valtiontukitoimenpiteissä tehdään ero niin kutsuttujen valkoisten, harmaiden ja mustien alueiden (42) välillä ja jota komissio soveltaa tuen markkinoille soveltuvuutta arvioidessaan. FT väitti, että valtiontuki mustilla alueilla (joihin Amsterdam luetaan) on vaikeasti perusteltavissa, koska se johtaa vakaviin kilpailunvääristymiin. FT:n mukaan näin on erityisesti menettelyn kohteena olevan toimenpiteen tapauksessa, koska valokuituliityntäverkkojen rakentaminen edellyttää suuria investointeja markkinatoimijoilta.

| (44) | Ruotsalaisen kaapelioperattori COM HEMin huomautukset ovat samansuuntaisia muiden operaattoreiden kanssa. COM HEM epäili yleisellä tasolla Amsterdamin kaupungin investoinnin soveltuvuutta markkinoille. Huomautuksissaan COM HEM katsoi, että kaupunkialueilla toteutettavien laajakaistahankkeiden rahoittaminen valtion varoin on harvoin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja että se vääristää kilpailua huomattavasti. COM HEM kehotti noudattamaan tiukasti kyseistä periaatetta ja korosti käsiteltävänä olevan asian ennakkotapausluonnetta kuntien/kaupunkien ja muiden julkisten elinten tuleville investoinneille. |
| --- | --- |

(44)

Ruotsalaisen kaapelioperattori COM HEMin huomautukset ovat samansuuntaisia muiden operaattoreiden kanssa. COM HEM epäili yleisellä tasolla Amsterdamin kaupungin investoinnin soveltuvuutta markkinoille. Huomautuksissaan COM HEM katsoi, että kaupunkialueilla toteutettavien laajakaistahankkeiden rahoittaminen valtion varoin on harvoin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista ja että se vääristää kilpailua huomattavasti. COM HEM kehotti noudattamaan tiukasti kyseistä periaatetta ja korosti käsiteltävänä olevan asian ennakkotapausluonnetta kuntien/kaupunkien ja muiden julkisten elinten tuleville investoinneille.

| (45) | Eräs osapuoli, joka halusi pysyä anonyyminä ja joka tarjoaa televiestintäpalveluja Euroopan eri maissa, oli tyytyväinen komission päätökseen aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Yritys väitti, että sen investointi vaarantuu sellaisten aloitteiden johdosta, joita kunnat/kaupungit toteuttavat julkisin varoin ja jotka vääristävät markkinoiden toimintaa. Yritys odotti komissiolta, että se kieltää julkisten varojen käytön Citynet Amsterdam -hankkeessa. |
| --- | --- |

(45)

Eräs osapuoli, joka halusi pysyä anonyyminä ja joka tarjoaa televiestintäpalveluja Euroopan eri maissa, oli tyytyväinen komission päätökseen aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Yritys väitti, että sen investointi vaarantuu sellaisten aloitteiden johdosta, joita kunnat/kaupungit toteuttavat julkisin varoin ja jotka vääristävät markkinoiden toimintaa. Yritys odotti komissiolta, että se kieltää julkisten varojen käytön Citynet Amsterdam -hankkeessa.

V   ALANKOMAIDEN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (46) | Alankomaiden viranomaiset reagoivat 16 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komission päätökseen aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Ne esittivät myös huomautuksia RBB:n UPC:n toimeksiannosta tekemien selvitysten ei-luottamuksellisista toisinnoista. |
| --- | --- |

(46)

Alankomaiden viranomaiset reagoivat 16 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komission päätökseen aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Ne esittivät myös huomautuksia RBB:n UPC:n toimeksiannosta tekemien selvitysten ei-luottamuksellisista toisinnoista.

| (47) | Kaikissa huomautuksissaan Alankomaiden viranomaiset pitivät kiinni kannastaan, jonka mukaan Amsterdamin kaupungin investointi GNA:han on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen ja että kyseessä ei näin ollen ole valtiontuki. |
| --- | --- |

(47)

Kaikissa huomautuksissaan Alankomaiden viranomaiset pitivät kiinni kannastaan, jonka mukaan Amsterdamin kaupungin investointi GNA:han on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen ja että kyseessä ei näin ollen ole valtiontuki.

V.1   Menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä koskevat huomautukset

| (48) | Alankomaiden viranomaisten mukaan valokuituverkkoja rakennetaan Yhdysvalloissa ja Aasiassa laajassa mittakaavassa ja että niihin verrattuna Eurooppa on alikehittynyt. Viranomaiset väittivät, että tämänkaltaiset hankkeet ovat erityisen hyödyllisiä Euroopan taloudelle ja täysin Lissabonin-ohjelman (43) mukaisia. |
| --- | --- |

(48)

Alankomaiden viranomaisten mukaan valokuituverkkoja rakennetaan Yhdysvalloissa ja Aasiassa laajassa mittakaavassa ja että niihin verrattuna Eurooppa on alikehittynyt. Viranomaiset väittivät, että tämänkaltaiset hankkeet ovat erityisen hyödyllisiä Euroopan taloudelle ja täysin Lissabonin-ohjelman (43) mukaisia.

| (49) | Viranomaiset korostivat myös sitä, kuinka GNA:n liiketoimintamalli on luonteeltaan kilpailua edistävä ja kuinka se tarjoaa avoimen ja syrjimättömän käyttöoikeuden kaikille vähittäisoperaattoreille toisin kuin kaapelioperaattoreiden suljettu malli. Ne väittivät, että uusi liiketoimintamalli edistää kilpailua palvelujen tarjonnan alalla, kannustaa innovointiin ja auttaa vähentämään palvelujen tarjoajien riskiä, koska se antaa niille mahdollisuuden hyödyntää rahoituslähteitä, jotka soveltuvat kunkin tason riskiprofiiliin. |
| --- | --- |

(49)

Viranomaiset korostivat myös sitä, kuinka GNA:n liiketoimintamalli on luonteeltaan kilpailua edistävä ja kuinka se tarjoaa avoimen ja syrjimättömän käyttöoikeuden kaikille vähittäisoperaattoreille toisin kuin kaapelioperaattoreiden suljettu malli. Ne väittivät, että uusi liiketoimintamalli edistää kilpailua palvelujen tarjonnan alalla, kannustaa innovointiin ja auttaa vähentämään palvelujen tarjoajien riskiä, koska se antaa niille mahdollisuuden hyödyntää rahoituslähteitä, jotka soveltuvat kunkin tason riskiprofiiliin.

| (50) | Alankomaiden viranomaiset katsoivat, että myös hankkeen osakkaiden perusteella GNA-hankkeen rahoitus on markkinaehtojen mukaista. Ne korostivat sitä, että kaksi yksityistä sijoittajaa samoin kuin yleishyödyllisten asuntotuotantoyhtiöiden kaupalliset tytäryritykset ovat valmiita osallistumaan hankkeeseen samoin ehdoin kuin kaupunki. Ne myös viittasivat verkon rakentamisesta järjestettyihin avoimiin tarjouskilpailuihin ja verkon kautta tarjottaviin tukkupalveluihin. Viranomaisten mukaan se, että GNA:lle tarjottiin huomattavaa pankkilainaa markkinaehdoin, on selvä osoitus siitä, että hanke ja sen perustana oleva liiketoimintasuunnitelma vastaavat markkinakäytäntöjä. |
| --- | --- |

(50)

Alankomaiden viranomaiset katsoivat, että myös hankkeen osakkaiden perusteella GNA-hankkeen rahoitus on markkinaehtojen mukaista. Ne korostivat sitä, että kaksi yksityistä sijoittajaa samoin kuin yleishyödyllisten asuntotuotantoyhtiöiden kaupalliset tytäryritykset ovat valmiita osallistumaan hankkeeseen samoin ehdoin kuin kaupunki. Ne myös viittasivat verkon rakentamisesta järjestettyihin avoimiin tarjouskilpailuihin ja verkon kautta tarjottaviin tukkupalveluihin. Viranomaisten mukaan se, että GNA:lle tarjottiin huomattavaa pankkilainaa markkinaehdoin, on selvä osoitus siitä, että hanke ja sen perustana oleva liiketoimintasuunnitelma vastaavat markkinakäytäntöjä.

| (51) | Alankomaiden viranomaiset korostivat myös sitä, että monet markkinatoimijoiden kaikkialla Euroopassa ja varsinkin Alankomaissa (44) onnistuneesti toteuttamat vastaavanlaiset valokuituhankkeet osoittavat kiistatta, että tämäntyyppisiä investointeja on mahdollista tehdä markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(51)

Alankomaiden viranomaiset korostivat myös sitä, että monet markkinatoimijoiden kaikkialla Euroopassa ja varsinkin Alankomaissa (44) onnistuneesti toteuttamat vastaavanlaiset valokuituhankkeet osoittavat kiistatta, että tämäntyyppisiä investointeja on mahdollista tehdä markkinaehdoin.

| (52) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio huomautti Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestoinneista, että kaupunki oli jo ennen GNA:n perustamista tehnyt aloitteita, jotka näyttivät menevän tavanomaisia markkinakäytäntöjä pidemmälle. Komissio pohti, ottiko Amsterdamin kaupunki vastatakseen osan siitä riskistä, joka liittyi GNA:n liiketoimintasuunnitelman perustana olevien toimintojen käynnistämiseen, ennen kuin ING ja Reggefiber tekivät päätöksensä investoida GNA:han. Alankomaiden viranomaisten ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista toimittamista tiedoista ei käynyt selvästi ilmi, olivatko kaikki GNA:n osakkaat investoineet samoin ehdoin. |
| --- | --- |

(52)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio huomautti Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestoinneista, että kaupunki oli jo ennen GNA:n perustamista tehnyt aloitteita, jotka näyttivät menevän tavanomaisia markkinakäytäntöjä pidemmälle. Komissio pohti, ottiko Amsterdamin kaupunki vastatakseen osan siitä riskistä, joka liittyi GNA:n liiketoimintasuunnitelman perustana olevien toimintojen käynnistämiseen, ennen kuin ING ja Reggefiber tekivät päätöksensä investoida GNA:han. Alankomaiden viranomaisten ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista toimittamista tiedoista ei käynyt selvästi ilmi, olivatko kaikki GNA:n osakkaat investoineet samoin ehdoin.

| (53) | Vastauksessaan Alankomaiden viranomaiset korostivat, että kaikki sijoittajat sitoutuivat 24 päivänä toukokuuta 2006 investoimaan GNA:han samoin ehdoin. |
| --- | --- |

(53)

Vastauksessaan Alankomaiden viranomaiset korostivat, että kaikki sijoittajat sitoutuivat 24 päivänä toukokuuta 2006 investoimaan GNA:han samoin ehdoin.

| (54) | Määrältään [...] euron suuruisten ennakkoinvestointien osalta Alankomaiden viranomaiset täsmensivät, että kaikki GNA:n osakkaat olivat lähtökohtaisesti sopineet, että Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestoinnit GNA:han on maksettava takaisin. Tämän väitteen tueksi Alankomaiden viranomaiset viittasivat ennakkoinvestointien jakamiseen kahteen osaan. |
| --- | --- |

(54)

Määrältään [...] euron suuruisten ennakkoinvestointien osalta Alankomaiden viranomaiset täsmensivät, että kaikki GNA:n osakkaat olivat lähtökohtaisesti sopineet, että Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestoinnit GNA:han on maksettava takaisin. Tämän väitteen tueksi Alankomaiden viranomaiset viittasivat ennakkoinvestointien jakamiseen kahteen osaan.

| (55) | Ensimmäisestä investointierästä Alankomaiden viranomaiset selvensivät, että vaikka GNA:n perustamissopimukset, joilla osapuolet sitoutuivat [...] investointeihin, allekirjoitettiin vasta 24 päivänä toukokuuta 2006, GNA:n tulevat osakkaat olivat [...] aiesopimuksissaan sopineet yhteisesti [...] euron ennakkosuorituksesta (alv pois lukien) hankkeen valmistelukulujen kattamiseksi. Summa kattaa muun muassa verkon rakentajan (BAM/Draka) ja operaattorin (BBNed) valinnasta järjestettyjen tarjouskilpailujen kustannukset, tietyt ilmoitusmenettelyyn liittyvät kustannukset ja tietyt kaivutyöt. |
| --- | --- |

(55)

Ensimmäisestä investointierästä Alankomaiden viranomaiset selvensivät, että vaikka GNA:n perustamissopimukset, joilla osapuolet sitoutuivat [...] investointeihin, allekirjoitettiin vasta 24 päivänä toukokuuta 2006, GNA:n tulevat osakkaat olivat [...] aiesopimuksissaan sopineet yhteisesti [...] euron ennakkosuorituksesta (alv pois lukien) hankkeen valmistelukulujen kattamiseksi. Summa kattaa muun muassa verkon rakentajan (BAM/Draka) ja operaattorin (BBNed) valinnasta järjestettyjen tarjouskilpailujen kustannukset, tietyt ilmoitusmenettelyyn liittyvät kustannukset ja tietyt kaivutyöt.

| (56) | Toisen, määrältään [...] euron suuruisen ennakkoinvestointierän osalta Alankomaiden viranomaiset väittivät, että kyseisentyyppiset ennakkoinvestoinnit ovat kaikilta osin normaalin markkinakäytännön mukaisia: varovaiset yksityissijoittajat toimisivat samalla tavalla yhteishankkeissa, koska yhden osapuolen on yleensä otettava hanke johtaakseen. Lisäksi viranomaiset huomauttivat, että kaupungin ennakkoinvestoinnit eivät pienentäneet investoinnin aloitusriskiä GNA:n muiden osakkaiden osalta. |
| --- | --- |

(56)

Toisen, määrältään [...] euron suuruisen ennakkoinvestointierän osalta Alankomaiden viranomaiset väittivät, että kyseisentyyppiset ennakkoinvestoinnit ovat kaikilta osin normaalin markkinakäytännön mukaisia: varovaiset yksityissijoittajat toimisivat samalla tavalla yhteishankkeissa, koska yhden osapuolen on yleensä otettava hanke johtaakseen. Lisäksi viranomaiset huomauttivat, että kaupungin ennakkoinvestoinnit eivät pienentäneet investoinnin aloitusriskiä GNA:n muiden osakkaiden osalta.

| (57) | Alankomaiden viranomaiset täsmensivät edelleen, ettei yhdellekään hankkeen osapuolelle aiheutunut mitään etua ennakkoinvestoinneista, joten niissä ei voinut olla kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Esimerkiksi tietyt kaivutyöt aloitettiin, koska GNA:n rakentamisen kannalta tärkeillä alueilla oli käynnissä muita rakennustöitä. Koska kaikki Amsterdamin kaupungin kaivutyöt toteutetaan koordinoidusti, kyseiset kaivutyöt eivät olisi olleet mahdollisia enää muutamaa kuukautta myöhemmin, mikä puolestaan olisi johtanut GNA-hankkeen viivästymiseen ja ylimääräisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(57)

Alankomaiden viranomaiset täsmensivät edelleen, ettei yhdellekään hankkeen osapuolelle aiheutunut mitään etua ennakkoinvestoinneista, joten niissä ei voinut olla kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Esimerkiksi tietyt kaivutyöt aloitettiin, koska GNA:n rakentamisen kannalta tärkeillä alueilla oli käynnissä muita rakennustöitä. Koska kaikki Amsterdamin kaupungin kaivutyöt toteutetaan koordinoidusti, kyseiset kaivutyöt eivät olisi olleet mahdollisia enää muutamaa kuukautta myöhemmin, mikä puolestaan olisi johtanut GNA-hankkeen viivästymiseen ja ylimääräisiin kustannuksiin.

| (58) | Alankomaiden viranomaiset vakuuttivat, että kaikki nämä kustannukset oli huomioitu liiketoimintasuunnitelmassa ja että sellaisia uusia kustannuseriä ei ollut, joista GNA:n muut osakkaat eivät olisi olleet tietoisia. |
| --- | --- |

(58)

Alankomaiden viranomaiset vakuuttivat, että kaikki nämä kustannukset oli huomioitu liiketoimintasuunnitelmassa ja että sellaisia uusia kustannuseriä ei ollut, joista GNA:n muut osakkaat eivät olisi olleet tietoisia.

| (59) | Väitteiden tueksi Amsterdamin kaupunki esitti tilintarkastustoimisto Deloitten 18 päivänä tammikuuta 2007 päivätyn kertomuksen, jossa tarkastuksen kohteena on ennakkoinvestointien takaisinmaksu. Kertomuksessa vahvistetaan, että GNA maksoi vuoden 2006 lopussa edellä mainitut yhteismäärältään [...] euron ennakkoinvestoinnit takaisin korkoineen. Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että sovellettu korkokanta (45) oli [...] (46) prosenttia Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti. Erääntynyt korko oli määrältään [...] euroa, ja GNA maksoi sen [...]. |
| --- | --- |

(59)

Väitteiden tueksi Amsterdamin kaupunki esitti tilintarkastustoimisto Deloitten 18 päivänä tammikuuta 2007 päivätyn kertomuksen, jossa tarkastuksen kohteena on ennakkoinvestointien takaisinmaksu. Kertomuksessa vahvistetaan, että GNA maksoi vuoden 2006 lopussa edellä mainitut yhteismäärältään [...] euron ennakkoinvestoinnit takaisin korkoineen. Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että sovellettu korkokanta (45) oli [...] (46) prosenttia Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti. Erääntynyt korko oli määrältään [...] euroa, ja GNA maksoi sen [...].

| (60) | Alankomaiden viranomaiset eivät myöskään katso omien toteutettavuustutkimustensa olevan osa ennakkoinvestointeja. Viranomaisten mukaan kaikki varovaiset markkinasijoittajat olisivat tehneet vastaavanlaisia tutkimuksia. Viranomaiset kiistivät, että tutkimukset olisivat pienentäneet tai poistaneet osan GNA:n muiden osakkaiden aloitusriskistä, koska muiden potentiaalisten osakkaiden on tehtävä oma tilannearvio ja itse punnittava hankkeeseen liittyvät riskit ja edut. |
| --- | --- |

(60)

Alankomaiden viranomaiset eivät myöskään katso omien toteutettavuustutkimustensa olevan osa ennakkoinvestointeja. Viranomaisten mukaan kaikki varovaiset markkinasijoittajat olisivat tehneet vastaavanlaisia tutkimuksia. Viranomaiset kiistivät, että tutkimukset olisivat pienentäneet tai poistaneet osan GNA:n muiden osakkaiden aloitusriskistä, koska muiden potentiaalisten osakkaiden on tehtävä oma tilannearvio ja itse punnittava hankkeeseen liittyvät riskit ja edut.

| (61) | Samaan tapaan eri osapuolet rahoittivat GNA:n muiden osakkaiden (esim. ING RE:n tai Reggefiberin) ennen GNA:han investointia tekemät toteutettavuustutkimukset ilman että niiden kustannukset maksatettiin GNA:lla. |
| --- | --- |

(61)

Samaan tapaan eri osapuolet rahoittivat GNA:n muiden osakkaiden (esim. ING RE:n tai Reggefiberin) ennen GNA:han investointia tekemät toteutettavuustutkimukset ilman että niiden kustannukset maksatettiin GNA:lla.

| (62) | Alankomaiden viranomaiset katsoivat, että edellä esitetyt seikat ja ilmoitettujen ennakkoinvestointien takaisinmaksu GNA:n toimesta poistavat komission alustavan epäilyn, joka liittyi Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestointien toteuttamiseen samanaikaisesti ja samoin ehdoin. |
| --- | --- |

(62)

Alankomaiden viranomaiset katsoivat, että edellä esitetyt seikat ja ilmoitettujen ennakkoinvestointien takaisinmaksu GNA:n toimesta poistavat komission alustavan epäilyn, joka liittyi Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestointien toteuttamiseen samanaikaisesti ja samoin ehdoin.

| (63) | GNA:n liiketoimintasuunnitelman osalta Alankomaiden viranomaiset väittivät, että viranomaisten investoinnit täyttävät markkinataloussijoittajaperiaatteen ehdot, jos ne tehdään samoin ehdoin kuin yksityisten sijoittajien investoinnit. Yksityisten sijoittajien osallistumisen pitäisi olla tae siitä, että hankkeen toteutus tapahtuu markkinaehdoin. Näin ollen viranomaiset katsoivat, ettei komission ollut välttämätöntä analysoida GNA:n liiketoimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(63)

GNA:n liiketoimintasuunnitelman osalta Alankomaiden viranomaiset väittivät, että viranomaisten investoinnit täyttävät markkinataloussijoittajaperiaatteen ehdot, jos ne tehdään samoin ehdoin kuin yksityisten sijoittajien investoinnit. Yksityisten sijoittajien osallistumisen pitäisi olla tae siitä, että hankkeen toteutus tapahtuu markkinaehdoin. Näin ollen viranomaiset katsoivat, ettei komission ollut välttämätöntä analysoida GNA:n liiketoimintasuunnitelmaa.

| (64) | Alankomaiden viranomaiset katsoivat myös, että GNA:n liiketoimintasuunnitelman oletukset eivät olleet optimistisia vaan pikemminkin varovaisia. |
| --- | --- |

(64)

Alankomaiden viranomaiset katsoivat myös, että GNA:n liiketoimintasuunnitelman oletukset eivät olleet optimistisia vaan pikemminkin varovaisia.

| (65) | Mitä tulee liiketoimintasuunnitelman taloudellisiin indikaattoreihin, komissio vertasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tavoitteena olevia taloudellisia indikaattoreita vertailukelpoisiin julkisiin tietoihin eli samankaltaisten yritysten (47) keskimääräisiin pääomakustannuksiin (WACC) (48). Komissio tuli alustavasti siihen tulokseen, että kokonaisuutena tarkasteltuna GNA:n taloudelliset tavoitteet eivät vaikuta epärealistisilta mutta ovat tiukasti kytköksissä keskeisten menestystekijöiden toteutumiseen. Lisäksi komissio väitti, että liiketoimintasuunnitelman keskeisimpien menestystekijöiden ennusteet ovat hyvin epävarmoja seuraavista syistä: Amsterdamin hankkeessa käytettävän teknologian (valokuituteknologia) uutuus, yritysmalli (kolmitasomalli), hankkeen suppeus (eli mittakaavaedut ovat nekin rajalliset) ja nopeiden laajakaistapalvelujen odotettavissa oleva kysyntä käyttäjien taholta. |
| --- | --- |

(65)

Mitä tulee liiketoimintasuunnitelman taloudellisiin indikaattoreihin, komissio vertasi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tavoitteena olevia taloudellisia indikaattoreita vertailukelpoisiin julkisiin tietoihin eli samankaltaisten yritysten (47) keskimääräisiin pääomakustannuksiin (WACC) (48). Komissio tuli alustavasti siihen tulokseen, että kokonaisuutena tarkasteltuna GNA:n taloudelliset tavoitteet eivät vaikuta epärealistisilta mutta ovat tiukasti kytköksissä keskeisten menestystekijöiden toteutumiseen. Lisäksi komissio väitti, että liiketoimintasuunnitelman keskeisimpien menestystekijöiden ennusteet ovat hyvin epävarmoja seuraavista syistä: Amsterdamin hankkeessa käytettävän teknologian (valokuituteknologia) uutuus, yritysmalli (kolmitasomalli), hankkeen suppeus (eli mittakaavaedut ovat nekin rajalliset) ja nopeiden laajakaistapalvelujen odotettavissa oleva kysyntä käyttäjien taholta.

| (66) | Alankomaiden viranomaiset katsoivat, että hankkeen sisäistä tuottoprosenttia (49) ei pidä verrata vertikaalisesti integroituneiden yritysten WACC-lukuihin, kuten komissio tekee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, koska kyseisissä luvuissa on huomioitu kaikkiin niihin kolmeen tasoon liittyvä riski, joilla kyseiset verkko-operaattorit toimivat. GNA investoi sen sijaan yksinomaan passiiviseen verkkoon, jonka odotettavissa oleva taloudellinen elinkaari on 30 vuotta (tai enemmänkin) ja joka on pikemminkin verrattavissa infrastruktuuri-investointeihin, joiden osalta sijoittajat tyytyvät yleensä alhaisempaan tuottoon. |
| --- | --- |

(66)

Alankomaiden viranomaiset katsoivat, että hankkeen sisäistä tuottoprosenttia (49) ei pidä verrata vertikaalisesti integroituneiden yritysten WACC-lukuihin, kuten komissio tekee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, koska kyseisissä luvuissa on huomioitu kaikkiin niihin kolmeen tasoon liittyvä riski, joilla kyseiset verkko-operaattorit toimivat. GNA investoi sen sijaan yksinomaan passiiviseen verkkoon, jonka odotettavissa oleva taloudellinen elinkaari on 30 vuotta (tai enemmänkin) ja joka on pikemminkin verrattavissa infrastruktuuri-investointeihin, joiden osalta sijoittajat tyytyvät yleensä alhaisempaan tuottoon.

| (67) | Verkon levinneisyyden osalta komissio tuli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään alustavasti siihen tulokseen, että käytettävissä olevien tietojen perusteella GNA:n vähimmäistavoitteen eli [...] prosentin levinneisyyden saavuttaminen vaikuttaa optimistiselta. Lisäksi [...] prosentin tavoite kaikista kotitalouksista [...] kuukauden kuluttua toiminnan aloittamisesta vaikuttaa varsin kunnianhimoiselta; tavoitteeseen on mahdollista päästä vain mittavalla hinnoittelustrategialla, jolla muiden operaattoreiden asiakkaat saadaan siirtymään GNA:n verkon käyttäjiksi. |
| --- | --- |

(67)

Verkon levinneisyyden osalta komissio tuli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään alustavasti siihen tulokseen, että käytettävissä olevien tietojen perusteella GNA:n vähimmäistavoitteen eli [...] prosentin levinneisyyden saavuttaminen vaikuttaa optimistiselta. Lisäksi [...] prosentin tavoite kaikista kotitalouksista [...] kuukauden kuluttua toiminnan aloittamisesta vaikuttaa varsin kunnianhimoiselta; tavoitteeseen on mahdollista päästä vain mittavalla hinnoittelustrategialla, jolla muiden operaattoreiden asiakkaat saadaan siirtymään GNA:n verkon käyttäjiksi.

| (68) | Alankomaiden viranomaiset väittivät, että maassa on jo käynnissä joukko erittäin menestyksellisiä valokuituhankkeita, joissa on päästy korkeisiin levinneisyyslukuihin. Viranomaisten mukaan esimerkiksi Nuenenissa ja Hillegomissa valokuituverkon levinneisyys oli yhden toimintavuoden jälkeen yli 80 prosenttia. Viranomaiset katsoivat myös, että laajakaistan levinneisyydellä ei ole tässä tapauksessa merkitystä: valokuituverkkojen kautta tarjottavat palvelut on nähtävä uusina markkinoina suhteessa laajakaistapalveluihin, joita markkinoilla toimivat operaattorit tarjoavat tällä hetkellä. Näin ollen laajakaistaverkon levinneisyyttä koskevia lukuja ei pidä käyttää arviointiperusteena. Sitä paitsi markkinoille on viranomaisten mukaan tuloillaan useita uusia palveluja ja sovelluksia (50), jotka edellyttävät nopeita symmetrisiä yhteyksiä, jollaisia voidaan tarjota ainoastaan FttH-verkon välityksellä. Näiden väitteiden avulla Alankomaiden viranomaiset osoittivat, että noin [...] prosentin levinneisyystavoite [...] niissä Amsterdamin kaupunginosissa, jotka verkko tulee kattamaan, on hyvinkin realistinen, jopa varovainen. |
| --- | --- |

(68)

Alankomaiden viranomaiset väittivät, että maassa on jo käynnissä joukko erittäin menestyksellisiä valokuituhankkeita, joissa on päästy korkeisiin levinneisyyslukuihin. Viranomaisten mukaan esimerkiksi Nuenenissa ja Hillegomissa valokuituverkon levinneisyys oli yhden toimintavuoden jälkeen yli 80 prosenttia. Viranomaiset katsoivat myös, että laajakaistan levinneisyydellä ei ole tässä tapauksessa merkitystä: valokuituverkkojen kautta tarjottavat palvelut on nähtävä uusina markkinoina suhteessa laajakaistapalveluihin, joita markkinoilla toimivat operaattorit tarjoavat tällä hetkellä. Näin ollen laajakaistaverkon levinneisyyttä koskevia lukuja ei pidä käyttää arviointiperusteena. Sitä paitsi markkinoille on viranomaisten mukaan tuloillaan useita uusia palveluja ja sovelluksia (50), jotka edellyttävät nopeita symmetrisiä yhteyksiä, jollaisia voidaan tarjota ainoastaan FttH-verkon välityksellä. Näiden väitteiden avulla Alankomaiden viranomaiset osoittivat, että noin [...] prosentin levinneisyystavoite [...] niissä Amsterdamin kaupunginosissa, jotka verkko tulee kattamaan, on hyvinkin realistinen, jopa varovainen.

| (69) | GNA:n tukkuoperaattorilta veloittamista tukkuhinnoista komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että asiantuntijoiden mukaan valokuituverkkojen käyttökustannukset ovat alhaisemmat kuin kuparijohdin- ja kaapeliverkkojen kustannukset mutta että GNA:n tukkuhinnat ovat huomattavasti alhaisemmat kuin markkinoilla vallitsevat hinnat. |
| --- | --- |

(69)

GNA:n tukkuoperaattorilta veloittamista tukkuhinnoista komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että asiantuntijoiden mukaan valokuituverkkojen käyttökustannukset ovat alhaisemmat kuin kuparijohdin- ja kaapeliverkkojen kustannukset mutta että GNA:n tukkuhinnat ovat huomattavasti alhaisemmat kuin markkinoilla vallitsevat hinnat.

| (70) | Alankomaiden viranomaiset huomauttivat, että olemassa oleviin verkkoihin verrattuna valokuituverkkojen käyttökustannukset ovat alhaisemmat ja niiden taloudellinen elinkaari on pidempi. Näin ollen tukkuhinnat voivat olla alhaisempia kuin mitä olemassa olevia verkkoja koskevien hintatietojen perusteella voisi päätellä. Tämä kustannusetu mahdollistaa suhteellisen edullisten tukkuhintojen tarjoamisen kuparijohdinverkoissa nykyisellään tarjottaviin hintoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(70)

Alankomaiden viranomaiset huomauttivat, että olemassa oleviin verkkoihin verrattuna valokuituverkkojen käyttökustannukset ovat alhaisemmat ja niiden taloudellinen elinkaari on pidempi. Näin ollen tukkuhinnat voivat olla alhaisempia kuin mitä olemassa olevia verkkoja koskevien hintatietojen perusteella voisi päätellä. Tämä kustannusetu mahdollistaa suhteellisen edullisten tukkuhintojen tarjoamisen kuparijohdinverkoissa nykyisellään tarjottaviin hintoihin verrattuna.

| (71) | Arvioitujen investointikustannusten luotettavuudesta komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vertailuluvut viittaavat siihen, että liittymää kohden arvioidut GNA:n pääomamenot olivat muista lähteistä peräisin oleviin markkinatietoihin verrattuna alhaisia. |
| --- | --- |

(71)

Arvioitujen investointikustannusten luotettavuudesta komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että vertailuluvut viittaavat siihen, että liittymää kohden arvioidut GNA:n pääomamenot olivat muista lähteistä peräisin oleviin markkinatietoihin verrattuna alhaisia.

| (72) | Alankomaiden viranomaisten mukaan verkon kattaman maantieteellisen alueen topologia ja ominaispiirteet tukevat investointikustannusarviota: kyseisissä Amsterdamin kaupunginosissa on suuri asukastiheys ja paljon uusia tai kunnostettuja kerrostaloja, ja nämä seikat alentavat kotitaloutta kohden laskettuja verkon rakennuskustannuksia. |
| --- | --- |

(72)

Alankomaiden viranomaisten mukaan verkon kattaman maantieteellisen alueen topologia ja ominaispiirteet tukevat investointikustannusarviota: kyseisissä Amsterdamin kaupunginosissa on suuri asukastiheys ja paljon uusia tai kunnostettuja kerrostaloja, ja nämä seikat alentavat kotitaloutta kohden laskettuja verkon rakennuskustannuksia.

| (73) | Alankomaiden viranomaisten mukaan verkon jäännösarvon laskennan osalta GNA:n liiketoimintasuunnitelma on realistinen, koska valokuituverkkojen taloudellinen elinkaari on 30 vuotta tai jopa pidempi. Olemassa oleviin kuparijohdin- ja kaapeliverkkoihin verrattuna valokuituverkot eivät edellytä suuria lisäinvestointeja eivätkä aiheuta ylimääräisiä ylläpitokustannuksia elinkaarensa aikana. Viranomaiset väittivät myös, että sen jälkeen kun verkko on rakennettu, sillä on valokuituliityntäverkkojen luonnollisen monopolin ansiosta merkittävää strategista arvoa, jota GNA pääsee markkinoiden edelläkävijänä hyödyntämään. |
| --- | --- |

(73)

Alankomaiden viranomaisten mukaan verkon jäännösarvon laskennan osalta GNA:n liiketoimintasuunnitelma on realistinen, koska valokuituverkkojen taloudellinen elinkaari on 30 vuotta tai jopa pidempi. Olemassa oleviin kuparijohdin- ja kaapeliverkkoihin verrattuna valokuituverkot eivät edellytä suuria lisäinvestointeja eivätkä aiheuta ylimääräisiä ylläpitokustannuksia elinkaarensa aikana. Viranomaiset väittivät myös, että sen jälkeen kun verkko on rakennettu, sillä on valokuituliityntäverkkojen luonnollisen monopolin ansiosta merkittävää strategista arvoa, jota GNA pääsee markkinoiden edelläkävijänä hyödyntämään.

| (74) | Alankomaiden viranomaiset esittivät myös huomautuksia komission alustavasta päätelmästä, jonka mukaan kaikki liiketoimintasuunnitelman oletukset vaikuttavat optimistisilta ja hankkeen menestyminen vaarantuu, jos yksikin tavoitteista (esimerkiksi verkon levinneisyys) jää toteutumatta. |
| --- | --- |

(74)

Alankomaiden viranomaiset esittivät myös huomautuksia komission alustavasta päätelmästä, jonka mukaan kaikki liiketoimintasuunnitelman oletukset vaikuttavat optimistisilta ja hankkeen menestyminen vaarantuu, jos yksikin tavoitteista (esimerkiksi verkon levinneisyys) jää toteutumatta.

| (75) | Stratix Consulting ja Delftin teknillinen korkeakoulu (Technische Universiteit Delf) laati Alankomaiden viranomaisten toimeksiannosta raportin (51), jossa arvioidaan oletusten toteutumismahdollisuutta ja vahvistetaan se. Raportissa arvioidaan myös verkon tavoitellun levinneisyyden toteutumismahdollisuuksia. Vastaavanlaisia hankkeita Euroopassa, eritoten Alankomaissa, ja Euroopan ulkopuolella koskevan selvityksen, jossa arvioitiin myös nopean laajakaistayhteyden tarjoavien symmetristen verkkojen (esimerkiksi valokuituverkkojen) tulevaa markkinakysyntää, perusteella raportissa todetaan, että GNA:n levinneisyystavoitetta voidaan pitää varovaisena. Raportissa todetaan myös, että avoimen infrastruktuurin kilpailua lisäävä luonne huomioon ottaen valokuituverkkojen kysyntä saattaa kasvaa nopeammin ja korkeammalle kuin muutamia vuosia sitten ennustettiin, koska sellaisten palvelujen, joita on mahdollista tarjota ainoastaan valokuituverkkojen välityksellä, kysyntä on kasvussa. |
| --- | --- |

(75)

Stratix Consulting ja Delftin teknillinen korkeakoulu (Technische Universiteit Delf) laati Alankomaiden viranomaisten toimeksiannosta raportin (51), jossa arvioidaan oletusten toteutumismahdollisuutta ja vahvistetaan se. Raportissa arvioidaan myös verkon tavoitellun levinneisyyden toteutumismahdollisuuksia. Vastaavanlaisia hankkeita Euroopassa, eritoten Alankomaissa, ja Euroopan ulkopuolella koskevan selvityksen, jossa arvioitiin myös nopean laajakaistayhteyden tarjoavien symmetristen verkkojen (esimerkiksi valokuituverkkojen) tulevaa markkinakysyntää, perusteella raportissa todetaan, että GNA:n levinneisyystavoitetta voidaan pitää varovaisena. Raportissa todetaan myös, että avoimen infrastruktuurin kilpailua lisäävä luonne huomioon ottaen valokuituverkkojen kysyntä saattaa kasvaa nopeammin ja korkeammalle kuin muutamia vuosia sitten ennustettiin, koska sellaisten palvelujen, joita on mahdollista tarjota ainoastaan valokuituverkkojen välityksellä, kysyntä on kasvussa.

| (76) | Selvityksen tärkein päätelmä, johon Alankomaiden viranomaiset yhtyvät, on se, että Amsterdamin kaupungin investointi on kaupallisesti elinkelpoinen ja näin ollen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(76)

Selvityksen tärkein päätelmä, johon Alankomaiden viranomaiset yhtyvät, on se, että Amsterdamin kaupungin investointi on kaupallisesti elinkelpoinen ja näin ollen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

V.2   Asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia koskevat huomautukset

| (77) | Ensinnäkin Alankomaiden viranomaiset toistivat kantansa, jonka mukaan Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestointeja koskeva komission epäily investointien samanaikaisuudesta ja niiden toteuttamisesta samoin ehdoin on poistunut, koska GNA on maksanut takaisin ennakkosuoritukset. Lisäksi viranomaiset katsoivat, että GNA:n liiketoimintasuunnitelma on toteutuskelpoinen ja realistinen ja että Amsterdamin kaupungin investointi GNA-hankkeeseen on näin ollen kaikin puolin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(77)

Ensinnäkin Alankomaiden viranomaiset toistivat kantansa, jonka mukaan Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestointeja koskeva komission epäily investointien samanaikaisuudesta ja niiden toteuttamisesta samoin ehdoin on poistunut, koska GNA on maksanut takaisin ennakkosuoritukset. Lisäksi viranomaiset katsoivat, että GNA:n liiketoimintasuunnitelma on toteutuskelpoinen ja realistinen ja että Amsterdamin kaupungin investointi GNA-hankkeeseen on näin ollen kaikin puolin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (78) | Toiseksi Alankomaiden viranomaiset tähdensivät toistamiseen, kuinka yksityisten sijoittajien mittava osallistuminen hankkeeseen julkisen sijoittajan kanssa samoin ehdoin on oikeuskäytännön (52) ja komission päätösten (53) mukaisesti nähtävä luotettavana näyttönä siitä, että markkinataloussijoittajaperiaatetta on noudatettu ja että kyseessä ei näin ollen ole valtiontuki. |
| --- | --- |

(78)

Toiseksi Alankomaiden viranomaiset tähdensivät toistamiseen, kuinka yksityisten sijoittajien mittava osallistuminen hankkeeseen julkisen sijoittajan kanssa samoin ehdoin on oikeuskäytännön (52) ja komission päätösten (53) mukaisesti nähtävä luotettavana näyttönä siitä, että markkinataloussijoittajaperiaatetta on noudatettu ja että kyseessä ei näin ollen ole valtiontuki.

| (79) | Alankomaiden viranomaiset viittasivat neuvoston asetukseen (EY) N:o 659/1999 (54) ja toteavat, että jos toimenpide ei suoraan vaikuta yrityksen kilpailuasemaan, kyseistä yritystä ei voida pitää asianomaisena. Tästä syystä Alankomaiden viranomaiset pyysivät komissiota jättämään huomiotta ONOn, France Telecomin (55) ja Com Hemin huomautukset, koska kyseiset yritykset eivät harjoita toimintaa Alankomaiden, eikä siis Amsterdamin, laajakaistamarkkinoilla. |
| --- | --- |

(79)

Alankomaiden viranomaiset viittasivat neuvoston asetukseen (EY) N:o 659/1999 (54) ja toteavat, että jos toimenpide ei suoraan vaikuta yrityksen kilpailuasemaan, kyseistä yritystä ei voida pitää asianomaisena. Tästä syystä Alankomaiden viranomaiset pyysivät komissiota jättämään huomiotta ONOn, France Telecomin (55) ja Com Hemin huomautukset, koska kyseiset yritykset eivät harjoita toimintaa Alankomaiden, eikä siis Amsterdamin, laajakaistamarkkinoilla.

| (80) | Alankomaiden viranomaiset katsoivat, että kaikki asiassa huomautuksia esittäneet osapuolet jättivät huomiotta sen tosiseikan, että yksityisten tahojen osallistuminen investointeihin on riittävä osoitus markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamisesta. Edelleen viranomaiset väittivät, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti liiketoimintasuunnitelman analyysi ei ollut välttämätön, koska hankkeessa oli mukana yksityisiä sijoittajia. |
| --- | --- |

(80)

Alankomaiden viranomaiset katsoivat, että kaikki asiassa huomautuksia esittäneet osapuolet jättivät huomiotta sen tosiseikan, että yksityisten tahojen osallistuminen investointeihin on riittävä osoitus markkinataloussijoittajaperiaatteen noudattamisesta. Edelleen viranomaiset väittivät, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti liiketoimintasuunnitelman analyysi ei ollut välttämätön, koska hankkeessa oli mukana yksityisiä sijoittajia.

| (81) | Mitä tulee UPC:n väitteeseen siitä, että laajakaistaverkon levinneisyys GNA:n toiminta-alueella on jo nyt 65 prosenttia ja että GNA ei tästä syystä voi päästä levinneisyystavoitteeseensa, Alankomaiden viranomaiset huomauttivat, että saavutettavissa olevat markkinat ovat huomattavasti suuremmat, koska laajakaistapalvelujen ohella GNA:n verkon kautta tulee olemaan tarjolla televisio- ja puhelinpalveluja sekä muita uusia palveluja. Alankomaiden viranomaisten kanta irtisanomisprosentteihin, jotka UPC on esittänyt osoittaakseen, ettei GNA:n verkon välityksellä mahdollisesti tarjottaviin palveluihin ole riittävästi kiinnostusta, on se, ettei kyseisillä tiedoilla ole merkitystä, koska palvelujentarjonta verkon välityksellä aloitettiin vasta maaliskuussa 2007, joten siitä ei voi vielä tehdä mitään päätelmiä (56). |
| --- | --- |

(81)

Mitä tulee UPC:n väitteeseen siitä, että laajakaistaverkon levinneisyys GNA:n toiminta-alueella on jo nyt 65 prosenttia ja että GNA ei tästä syystä voi päästä levinneisyystavoitteeseensa, Alankomaiden viranomaiset huomauttivat, että saavutettavissa olevat markkinat ovat huomattavasti suuremmat, koska laajakaistapalvelujen ohella GNA:n verkon kautta tulee olemaan tarjolla televisio- ja puhelinpalveluja sekä muita uusia palveluja. Alankomaiden viranomaisten kanta irtisanomisprosentteihin, jotka UPC on esittänyt osoittaakseen, ettei GNA:n verkon välityksellä mahdollisesti tarjottaviin palveluihin ole riittävästi kiinnostusta, on se, ettei kyseisillä tiedoilla ole merkitystä, koska palvelujentarjonta verkon välityksellä aloitettiin vasta maaliskuussa 2007, joten siitä ei voi vielä tehdä mitään päätelmiä (56).

| (82) | Edellä 79 kappaleessa esitetyistä syistä Alankomaiden viranomaiset suhtautuivat epäillen siihen, voidaanko neljää muuta yritystä pitää asianomaisina. Viranomaiset katsoivat, että kyseiset osapuolet ovat esittäneet vain yleisiä huomautuksia, joilla ei ole merkitystä menettelyn kohteena olevan toimenpiteen arvioinnin kannalta. Tästä syystä Alankomaiden viranomaiset eivät katsoneet tarpeelliseksi reagoida näihin huomautuksiin. Ne eivät reagoineet myöskään asianomaisten huomautuksiin, jotka koskevat toimenpiteeseen mahdollisesti sisältyvän valtiontuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Viranomaisten mukaan yhteismarkkinoille soveltuvuutta ei tarvitse selvittää, koska toimenpiteeseen ei sisälly valtiontukea. |
| --- | --- |

(82)

Edellä 79 kappaleessa esitetyistä syistä Alankomaiden viranomaiset suhtautuivat epäillen siihen, voidaanko neljää muuta yritystä pitää asianomaisina. Viranomaiset katsoivat, että kyseiset osapuolet ovat esittäneet vain yleisiä huomautuksia, joilla ei ole merkitystä menettelyn kohteena olevan toimenpiteen arvioinnin kannalta. Tästä syystä Alankomaiden viranomaiset eivät katsoneet tarpeelliseksi reagoida näihin huomautuksiin. Ne eivät reagoineet myöskään asianomaisten huomautuksiin, jotka koskevat toimenpiteeseen mahdollisesti sisältyvän valtiontuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Viranomaisten mukaan yhteismarkkinoille soveltuvuutta ei tarvitse selvittää, koska toimenpiteeseen ei sisälly valtiontukea.

VI   TOIMENPITEEN ARVIOINTI VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN NOJALLA

| (83) | Komissio on tutkinut, voidaanko toimenpide katsoa valtiontueksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla, jonka mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Sen mukaisesti toimenpide katsotaan valtiontueksi vain, jos se täyttää seuraavat edellytykset: 1) toimenpide rahoitetaan valtion varoin ja sen toteuttajana on valtio; 2) yritykset hyötyvät toimenpiteestä taloudellisesti; 3) aiheutuva hyöty on valikoiva ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; ja 4) toimenpide vaikuttaa epäedullisesti yhteisön kauppaan. |
| --- | --- |

(83)

Komissio on tutkinut, voidaanko toimenpide katsoa valtiontueksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla, jonka mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Sen mukaisesti toimenpide katsotaan valtiontueksi vain, jos se täyttää seuraavat edellytykset: 1) toimenpide rahoitetaan valtion varoin ja sen toteuttajana on valtio; 2) yritykset hyötyvät toimenpiteestä taloudellisesti; 3) aiheutuva hyöty on valikoiva ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; ja 4) toimenpide vaikuttaa epäedullisesti yhteisön kauppaan.

| (84) | Toimenpidettä arvioitaessa on otettava huomioon olosuhteet markkinoilla: sähköisen viestinnän ala vapautettiin Euroopassa kokonaan joitakin vuosia sitten. Investoinneista laajakaistaverkkoihin niin kutsutuilla mustilla alueilla, joilla laajakaistapalveluja on tarjolla vähintään kahden kilpailevan infrastruktuuriverkon (kuten puhelin- ja kaapelitelevisioverkon). (57) välityksellä, vastaavat yleensä yksityisyritykset. Komissio on pyrkinyt olemaan tiukka tällaisilla alueilla julkisin varoin toteutettavia hankkeita arvioidessaan, koska hankkeilla on kilpailua vääristävä vaikutus yksityisten markkinatoimijoiden toimintaan. (58) |
| --- | --- |

(84)

Toimenpidettä arvioitaessa on otettava huomioon olosuhteet markkinoilla: sähköisen viestinnän ala vapautettiin Euroopassa kokonaan joitakin vuosia sitten. Investoinneista laajakaistaverkkoihin niin kutsutuilla mustilla alueilla, joilla laajakaistapalveluja on tarjolla vähintään kahden kilpailevan infrastruktuuriverkon (kuten puhelin- ja kaapelitelevisioverkon). (57) välityksellä, vastaavat yleensä yksityisyritykset. Komissio on pyrkinyt olemaan tiukka tällaisilla alueilla julkisin varoin toteutettavia hankkeita arvioidessaan, koska hankkeilla on kilpailua vääristävä vaikutus yksityisten markkinatoimijoiden toimintaan. (58)

VI.1   Valtion varat

| (85) | Ensin on arvioitava sitä, rahoitetaanko toimenpide suoraan tai välillisesti valtion varoin ja vastaako valtio sen toteuttamisesta. (59) |
| --- | --- |

(85)

Ensin on arvioitava sitä, rahoitetaanko toimenpide suoraan tai välillisesti valtion varoin ja vastaako valtio sen toteuttamisesta. (59)

| (86) | Tutkinnan kohteena olevassa asiassa Amsterdamin kaupunki investoi 6 miljoonaa euroa yhteisyritys GNA:han. Koska kaupunki on katsottava valtion osaksi, myös sen tekemä investointi (60) on nähtävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtion varoin tehdyksi investoinniksi. Alankomaiden viranomaiset eivät ole kiistäneet valtion varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(86)

Tutkinnan kohteena olevassa asiassa Amsterdamin kaupunki investoi 6 miljoonaa euroa yhteisyritys GNA:han. Koska kaupunki on katsottava valtion osaksi, myös sen tekemä investointi (60) on nähtävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtion varoin tehdyksi investoinniksi. Alankomaiden viranomaiset eivät ole kiistäneet valtion varojen käyttöä.

VI.2   Hyöty

VI.2.1   Markkinataloussijoittajaperiaate

| (87) | Saadakseen selville, onko valtion investoinnissa yritykseen kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta hyödystä, komissio soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti. Kyseisen periaatteen mukaan liiketoimeen ei sisälly valtiontukea, jos toimenpide toteutetaan samanaikaisesti yksityisten investointien kanssa ja edellytyksin, jotka tavanomaisin markkinaehdoin toimiva yksityinen sijoittaja voi hyväksyä. (61) |
| --- | --- |

(87)

Saadakseen selville, onko valtion investoinnissa yritykseen kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta hyödystä, komissio soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti. Kyseisen periaatteen mukaan liiketoimeen ei sisälly valtiontukea, jos toimenpide toteutetaan samanaikaisesti yksityisten investointien kanssa ja edellytyksin, jotka tavanomaisin markkinaehdoin toimiva yksityinen sijoittaja voi hyväksyä. (61)

| (88) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtion yrityksen käyttöön suoraan tai välillisesti asettamaa pääomaa ei voida katsoa valtiontueksi, jos olosuhteet ovat tavanomaisten markkinaehtojen mukaiset. Sen sijaan julkisen sijoittajan pääomasijoitus, jolla ei tavoitella kannattavuutta edes pitkällä aikavälillä, on katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi. (62) |
| --- | --- |

(88)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtion yrityksen käyttöön suoraan tai välillisesti asettamaa pääomaa ei voida katsoa valtiontueksi, jos olosuhteet ovat tavanomaisten markkinaehtojen mukaiset. Sen sijaan julkisen sijoittajan pääomasijoitus, jolla ei tavoitella kannattavuutta edes pitkällä aikavälillä, on katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi. (62)

| (89) | Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että julkisin varoin tehtävä pääomasijoitus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen eikä se ole valtiontukea, jos yksityinen sijoittaja tekee samanaikaisesti merkittävän pääomasijoituksen vastaavanlaisissa olosuhteissa (samanaikaisuusperuste). (63) |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että julkisin varoin tehtävä pääomasijoitus on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen eikä se ole valtiontukea, jos yksityinen sijoittaja tekee samanaikaisesti merkittävän pääomasijoituksen vastaavanlaisissa olosuhteissa (samanaikaisuusperuste). (63)

| (90) | Tutkinnan kohteena olevassa tapauksessa Amsterdamin kaupunki teki investoinnin yhdessä kahden yksityisen sijoittajan, ING RE:n ja Reggefiberin, kanssa. Tästä syystä komissio selvittää ensin, onko kaupungin investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen sillä perusteella, että se tehtiin samanaikaisesti mittavan yksityisen investoinnin kanssa. Tässä tehtävässä komissio soveltaa seuraavia kriteerejä. |
| --- | --- |

(90)

Tutkinnan kohteena olevassa tapauksessa Amsterdamin kaupunki teki investoinnin yhdessä kahden yksityisen sijoittajan, ING RE:n ja Reggefiberin, kanssa. Tästä syystä komissio selvittää ensin, onko kaupungin investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen sillä perusteella, että se tehtiin samanaikaisesti mittavan yksityisen investoinnin kanssa. Tässä tehtävässä komissio soveltaa seuraavia kriteerejä.

| (91) | Ensiksi on todennettava, ovatko kyseiset sijoittajat markkinataloussijoittajia ja onko yksityisten sijoittajien investoinneilla todellista taloudellista vaikutusta. Vaikutus on arvioitava absoluuttisesti (huomattava osuus kokonaisinvestoinnista) sekä suhteessa asianomaisen yksityissijoittajan taloudellisiin edellytyksiin. |
| --- | --- |

(91)

Ensiksi on todennettava, ovatko kyseiset sijoittajat markkinataloussijoittajia ja onko yksityisten sijoittajien investoinneilla todellista taloudellista vaikutusta. Vaikutus on arvioitava absoluuttisesti (huomattava osuus kokonaisinvestoinnista) sekä suhteessa asianomaisen yksityissijoittajan taloudellisiin edellytyksiin.

| (92) | Toiseksi on selvitettävä, ovatko kaikki asianomaiset osapuolet tehneet investointinsa samanaikaisesti. |
| --- | --- |

(92)

Toiseksi on selvitettävä, ovatko kaikki asianomaiset osapuolet tehneet investointinsa samanaikaisesti.

| (93) | Kolmanneksi on varmistettava, onko kaikkiin osakkaisiin sovellettu samoja investointiehtoja. |
| --- | --- |

(93)

Kolmanneksi on varmistettava, onko kaikkiin osakkaisiin sovellettu samoja investointiehtoja.

| (94) | Neljänneksi, jos valtiolla, muilla sijoittajilla tai edunsaajilla on investoinnin lisäksi muita kytköksiä (esim. valtiontakauksen sisältävä liite) voi olla syytä epäillä, onko investointiehtojen yhtäläisyys sittenkään riittävä tae. (64) |
| --- | --- |

(94)

Neljänneksi, jos valtiolla, muilla sijoittajilla tai edunsaajilla on investoinnin lisäksi muita kytköksiä (esim. valtiontakauksen sisältävä liite) voi olla syytä epäillä, onko investointiehtojen yhtäläisyys sittenkään riittävä tae. (64)

| (95) | Asian taustoittamiseksi komissio aikoo myös perehtyä GNA:n liiketoimintasuunnitelmaan, koska valituksentekijä Liberty Global / UPC ja muut asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, ettei GNA:n verkko ole liiketaloudellisesti elinkelpoinen. |
| --- | --- |

(95)

Asian taustoittamiseksi komissio aikoo myös perehtyä GNA:n liiketoimintasuunnitelmaan, koska valituksentekijä Liberty Global / UPC ja muut asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, ettei GNA:n verkko ole liiketaloudellisesti elinkelpoinen.

VI.2.2   Toimenpiteen arviointi markkinataloussijoittajaperiaatteen näkökulmasta

VI.2.2.1   Yksityisten sijoittajien merkittävä panos

| (96) | Kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (65), sekä ING RE että Reggefiber voidaan ilman pienintäkään epäilystä katsoa yksityisiksi sijoittajiksi. (66) Lisäksi molempien yritysten liike-edut sopivat yksiin GNA:n toteuttaman hankkeen kanssa: ING RE investoi kiinteistöihin ja infrastruktuuriin ja Reggefiber on osallisena useammassa Alankomaissa käynnissä olevassa valokuituverkkohankkeessa. Komissio huomauttaakin, että kyseiset yksityissijoittajat voivat tuoda hankkeeseen omaa asiantuntemustaan, jolla voidaan edesauttaa hankkeen onnistumista. |
| --- | --- |

(96)

Kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (65), sekä ING RE että Reggefiber voidaan ilman pienintäkään epäilystä katsoa yksityisiksi sijoittajiksi. (66) Lisäksi molempien yritysten liike-edut sopivat yksiin GNA:n toteuttaman hankkeen kanssa: ING RE investoi kiinteistöihin ja infrastruktuuriin ja Reggefiber on osallisena useammassa Alankomaissa käynnissä olevassa valokuituverkkohankkeessa. Komissio huomauttaakin, että kyseiset yksityissijoittajat voivat tuoda hankkeeseen omaa asiantuntemustaan, jolla voidaan edesauttaa hankkeen onnistumista.

| (97) | Absoluuttisesti laskettuna yritysten investoinnit yhteisyritys GNA:han ovat huomattavat (kummankin osuus on 3 miljoonaa euroa). Vaikka 3 miljoonan investointi onkin niin ING RE:n kuin Reggefiberin taloudellisiin edellytyksiin nähden vähäinen, summa on merkityksellinen GNA:n kokonaispääomaan ja Amsterdamin kaupungin pääomasijoitukseen suhteutettuna. |
| --- | --- |

(97)

Absoluuttisesti laskettuna yritysten investoinnit yhteisyritys GNA:han ovat huomattavat (kummankin osuus on 3 miljoonaa euroa). Vaikka 3 miljoonan investointi onkin niin ING RE:n kuin Reggefiberin taloudellisiin edellytyksiin nähden vähäinen, summa on merkityksellinen GNA:n kokonaispääomaan ja Amsterdamin kaupungin pääomasijoitukseen suhteutettuna.

| (98) | Näiden kahden yksityissijoittajan hallussa on yhteensä kolmannes koko osakepääomasta. Tutkinnan kohteena olevassa hankkeessa tämänlaajuinen osakkuus ei anna kyseisille yrityksille täyttä määräysvaltaa GNA:ssa mutta muodostaa silti merkittävän osan kokonaisinvestoinnista. Tästä syystä komissio pitää ING RE:tä ja Reggefiberiä GNA:n merkittävinä osakkaina. Suurin vähemmistöosakas (eli Amsterdamin kaupunki) omistaa 33 prosenttia GNA:n pääomasta. Sekä ING RE:n että Reggefiberin osakemäärä on puolet suurimman vähemmistöosakkaan määrästä; yhdessä niillä on siis sama määrä osakkeita kuin kaupungilla. Muilla osakkailla eli viidellä yleishyödyllisellä asuntotuotantoyhtiöllä on kullakin vähemmän osakkeita kuin ING RE:llä ja Reggefiberillä. Tästä seuraa, että yhdelläkään GNA:n osakkaalla ei yksin ole osake-enemmistöön perustuvaa määräysvaltaa yrityksessä. Kaksi yksityissijoittajaa ovat siis erikseen mutta varsinkin yhdessä vaa’ankieliasemassa määräysvaltaa GNA:ssa harjoittavaa enemmistöä muodostettaessa. (67) |
| --- | --- |

(98)

Näiden kahden yksityissijoittajan hallussa on yhteensä kolmannes koko osakepääomasta. Tutkinnan kohteena olevassa hankkeessa tämänlaajuinen osakkuus ei anna kyseisille yrityksille täyttä määräysvaltaa GNA:ssa mutta muodostaa silti merkittävän osan kokonaisinvestoinnista. Tästä syystä komissio pitää ING RE:tä ja Reggefiberiä GNA:n merkittävinä osakkaina. Suurin vähemmistöosakas (eli Amsterdamin kaupunki) omistaa 33 prosenttia GNA:n pääomasta. Sekä ING RE:n että Reggefiberin osakemäärä on puolet suurimman vähemmistöosakkaan määrästä; yhdessä niillä on siis sama määrä osakkeita kuin kaupungilla. Muilla osakkailla eli viidellä yleishyödyllisellä asuntotuotantoyhtiöllä on kullakin vähemmän osakkeita kuin ING RE:llä ja Reggefiberillä. Tästä seuraa, että yhdelläkään GNA:n osakkaalla ei yksin ole osake-enemmistöön perustuvaa määräysvaltaa yrityksessä. Kaksi yksityissijoittajaa ovat siis erikseen mutta varsinkin yhdessä vaa’ankieliasemassa määräysvaltaa GNA:ssa harjoittavaa enemmistöä muodostettaessa. (67)

| (99) | Komissio myös huomauttaa, että Alankomaiden yhtiöoikeuden mukaan kolmannes osakkeista riittää määrävähemmistön muodostamiseen GNA:n tärkeissä päätöksissä. Näin ollen kaksi yksityissijoittajaa voivat yhdessä muodostaa määrävähemmistön. |
| --- | --- |

(99)

Komissio myös huomauttaa, että Alankomaiden yhtiöoikeuden mukaan kolmannes osakkeista riittää määrävähemmistön muodostamiseen GNA:n tärkeissä päätöksissä. Näin ollen kaksi yksityissijoittajaa voivat yhdessä muodostaa määrävähemmistön.

| (100) | Yhteenvetona todettakoon, että ING RE ja Reggefiber ovat molemmat markkinasijoittajia ja niiden investoinneilla on GNA:n osakasrakenne huomioon ottaen todellista taloudellista vaikutusta niin absoluuttisesti kuin suhteellisestikin. |
| --- | --- |

(100)

Yhteenvetona todettakoon, että ING RE ja Reggefiber ovat molemmat markkinasijoittajia ja niiden investoinneilla on GNA:n osakasrakenne huomioon ottaen todellista taloudellista vaikutusta niin absoluuttisesti kuin suhteellisestikin.

VI.2.2.2   Samanaikaisuus

| (101) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (68) komissio totesi, että muodollisesti kaupunki investoi yhteisyritys GNA:han samanaikaisesti yksityisten sijoittajien kanssa, mutta ilmoitti suhtautuvansa toistaiseksi varauksellisesti GNA:n kaikkien osakkaiden investointien tosiasialliseen samanaikaisuuteen, koska kaupunki oli tehnyt aloitteita ja investointeja jo ennen kuin kaikkien muiden sijoittajien kanssa oli tehty lopullinen sopimus. |
| --- | --- |

(101)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (68) komissio totesi, että muodollisesti kaupunki investoi yhteisyritys GNA:han samanaikaisesti yksityisten sijoittajien kanssa, mutta ilmoitti suhtautuvansa toistaiseksi varauksellisesti GNA:n kaikkien osakkaiden investointien tosiasialliseen samanaikaisuuteen, koska kaupunki oli tehnyt aloitteita ja investointeja jo ennen kuin kaikkien muiden sijoittajien kanssa oli tehty lopullinen sopimus.

| (102) | Komissio huomautti, että kaupunki oli valmistellut hanketta tilaamalla vuosina 2003 ja 2004 useita eri selvityksiä. Niiden lisäksi kaupunki teki joukon aloitteita, jotka näyttivät menevän alkuvalmisteluja pidemmälle. Kaupunki julkaisi ja järjesti tarjouskilpailuja ja jopa neuvotteli sopimukset verkon rakentamisesta ja ylläpidosta, vaikka yksikään yksityinen sijoittaja ei ollut vahvistanut osallistumistaan hankkeeseen. Lisäksi kaupunki rahoitti tiettyjä kaivutöitä ja hankki itselleen verkon rakentamiseen tarvittavan ohjelmiston. |
| --- | --- |

(102)

Komissio huomautti, että kaupunki oli valmistellut hanketta tilaamalla vuosina 2003 ja 2004 useita eri selvityksiä. Niiden lisäksi kaupunki teki joukon aloitteita, jotka näyttivät menevän alkuvalmisteluja pidemmälle. Kaupunki julkaisi ja järjesti tarjouskilpailuja ja jopa neuvotteli sopimukset verkon rakentamisesta ja ylläpidosta, vaikka yksikään yksityinen sijoittaja ei ollut vahvistanut osallistumistaan hankkeeseen. Lisäksi kaupunki rahoitti tiettyjä kaivutöitä ja hankki itselleen verkon rakentamiseen tarvittavan ohjelmiston.

| (103) | Alankomaiden viranomaiset toimittivat tarkempia tietoja (jotka Deloitte on varmentanut) ennakkoinvestoinneista ja niiden takaisinmaksusta sen jälkeen kun muodollinen tutkintamenettely oli aloitettu. Deloitten tilintarkastuskertomuksen mukaan GNA:n osakkaiden yhteenlaskettu osuus kaiken kaikkiaan [...] euron suuruisista ennakkoinvestoinneista oli [...] euroa. Jäljelle jäävän [...] euron osuuden rahoitti alun perin kaupunki yksin. (69) |
| --- | --- |

(103)

Alankomaiden viranomaiset toimittivat tarkempia tietoja (jotka Deloitte on varmentanut) ennakkoinvestoinneista ja niiden takaisinmaksusta sen jälkeen kun muodollinen tutkintamenettely oli aloitettu. Deloitten tilintarkastuskertomuksen mukaan GNA:n osakkaiden yhteenlaskettu osuus kaiken kaikkiaan [...] euron suuruisista ennakkoinvestoinneista oli [...] euroa. Jäljelle jäävän [...] euron osuuden rahoitti alun perin kaupunki yksin. (69)

| (104) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana saatujen uusien tietojen ansiosta komission oli mahdollista vahvistaa seuraavat seikat. Ensinnäkin huomattavasta osasta toimintaa ja ennakkoinvestointeja ([...] euroa) sovittiin GNA:n tulevien osakkaiden allekirjoittamissa aiesopimuksissa, ja kyseiset sijoittajat rahoittivat osakkuuteensa suhteutetun osuutensa jo ennen yrityksen perustamista, koska hankkeen kaikki osapuolet pitivät tärkeänä, että GNA:n valmistelukustannuksiin osallistutaan tasapuolisesti. |
| --- | --- |

(104)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana saatujen uusien tietojen ansiosta komission oli mahdollista vahvistaa seuraavat seikat. Ensinnäkin huomattavasta osasta toimintaa ja ennakkoinvestointeja ([...] euroa) sovittiin GNA:n tulevien osakkaiden allekirjoittamissa aiesopimuksissa, ja kyseiset sijoittajat rahoittivat osakkuuteensa suhteutetun osuutensa jo ennen yrityksen perustamista, koska hankkeen kaikki osapuolet pitivät tärkeänä, että GNA:n valmistelukustannuksiin osallistutaan tasapuolisesti.

| (105) | Toiseksi kaikki ennakkoinvestoinnit (mukaan lukien Amsterdamin kaupungin yksin rahoittama [...] euron osuus) kirjattiin liiketoimintasuunnitelmaan, johon investointi perustui. Tästä sovittiin kaikkien osakkaiden kesken. Hankkeen kaikki osapuolet pitivät näitä ennakkoinvestointeja GNA:n perustamisen hyödyllisinä valmisteluvaiheina. Alankomaiden viranomaisten mukaan kaikki osakkaat olivat sopineet, että GNA maksaisi takaisin kaupungin alun perin rahoittaman osuuden. Kaupungin menettelytavasta ei siis aiheutunut haittaa muille markkinasijoittajille eikä se vaikuttanut niiden käyttäytymiseen. |
| --- | --- |

(105)

Toiseksi kaikki ennakkoinvestoinnit (mukaan lukien Amsterdamin kaupungin yksin rahoittama [...] euron osuus) kirjattiin liiketoimintasuunnitelmaan, johon investointi perustui. Tästä sovittiin kaikkien osakkaiden kesken. Hankkeen kaikki osapuolet pitivät näitä ennakkoinvestointeja GNA:n perustamisen hyödyllisinä valmisteluvaiheina. Alankomaiden viranomaisten mukaan kaikki osakkaat olivat sopineet, että GNA maksaisi takaisin kaupungin alun perin rahoittaman osuuden. Kaupungin menettelytavasta ei siis aiheutunut haittaa muille markkinasijoittajille eikä se vaikuttanut niiden käyttäytymiseen.

| (106) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei se, että Amsterdamin kaupunki teki rajallisia ennakkoinvestointeja ennen GNA:n muodollista perustamista, kyseenalaista markkinataloussijoittajaperiaatteen toteutumista, koska kaikki osakkaat olivat sopineet kyseisten ennakkoinvestointien maksamisesta takaisin Amsterdamin kaupungille. |
| --- | --- |

(106)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei se, että Amsterdamin kaupunki teki rajallisia ennakkoinvestointeja ennen GNA:n muodollista perustamista, kyseenalaista markkinataloussijoittajaperiaatteen toteutumista, koska kaikki osakkaat olivat sopineet kyseisten ennakkoinvestointien maksamisesta takaisin Amsterdamin kaupungille.

VI.2.2.3   Ehdot

| (107) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (70) komissio epäili aluksi sitä, olivatko investointiehdot samat kaikille osakkaille. Erityisesti komissio pohti sitä, olivatko Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestoinnit mahdollisesti poistaneet osan hankkeeseen liittyvästä aloitusriskistä tai pienentäneet sitä muiden sijoittajien osalta. |
| --- | --- |

(107)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (70) komissio epäili aluksi sitä, olivatko investointiehdot samat kaikille osakkaille. Erityisesti komissio pohti sitä, olivatko Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestoinnit mahdollisesti poistaneet osan hankkeeseen liittyvästä aloitusriskistä tai pienentäneet sitä muiden sijoittajien osalta.

| (108) | Tämä alustava epäily johtui siitä, että vaikka komissio oli useaan otteeseen pyytänyt täydellistä selvitystä ennakkoinvestointien kustannuksista (71) ja Alankomaiden viranomaiset olivat toimittaneet joitakin tietoja Amsterdamin, GNA:n ja sen osakkaiden sopimista järjestelyistä, kaupungin kaikista ennakkoinvestointitoimista, esimerkiksi kaupungin tosiasiallisesti maksamista summista, ei ollut täyttä selvyyttä. |
| --- | --- |

(108)

Tämä alustava epäily johtui siitä, että vaikka komissio oli useaan otteeseen pyytänyt täydellistä selvitystä ennakkoinvestointien kustannuksista (71) ja Alankomaiden viranomaiset olivat toimittaneet joitakin tietoja Amsterdamin, GNA:n ja sen osakkaiden sopimista järjestelyistä, kaupungin kaikista ennakkoinvestointitoimista, esimerkiksi kaupungin tosiasiallisesti maksamista summista, ei ollut täyttä selvyyttä.

| (109) | Niiden asiakirjojen perusteella, jotka Alankomaiden viranomaiset olivat toimittaneet muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen mennessä, komissio ei pystynyt laskemaan tai tarkistamaan ennakkoinvestointien kokonaismäärää, jonka se arvio 1,5 miljoonaksi euroksi. Komissiolle ei ollut myöskään täysin selvää, miten kyseiset kustannukset jakautuivat osakkaiden kesken ja miten ne oli esitetty GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(109)

Niiden asiakirjojen perusteella, jotka Alankomaiden viranomaiset olivat toimittaneet muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen mennessä, komissio ei pystynyt laskemaan tai tarkistamaan ennakkoinvestointien kokonaismäärää, jonka se arvio 1,5 miljoonaksi euroksi. Komissiolle ei ollut myöskään täysin selvää, miten kyseiset kustannukset jakautuivat osakkaiden kesken ja miten ne oli esitetty GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa.

| (110) | Komissiota arvelutti erityisesti se, että kaupungin osittain ilman eräiden muiden sijoittajien nimenomaista suostumusta tekemät ennakkoinvestoinnit ovat voineet vähentää muiden GNA:han investoineiden sijoitusriskiä, mikä on mahdollisesti myötävaikuttanut niiden sijoituspäätökseen. Nämä alustavat epäilyt ovat poistuneet Alankomaiden viranomaisten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen toimittamien tietojen myötä. |
| --- | --- |

(110)

Komissiota arvelutti erityisesti se, että kaupungin osittain ilman eräiden muiden sijoittajien nimenomaista suostumusta tekemät ennakkoinvestoinnit ovat voineet vähentää muiden GNA:han investoineiden sijoitusriskiä, mikä on mahdollisesti myötävaikuttanut niiden sijoituspäätökseen. Nämä alustavat epäilyt ovat poistuneet Alankomaiden viranomaisten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen toimittamien tietojen myötä.

| (111) | Ensiksi todettakoon, että kuten Alankomaiden viranomaisten toimittamista ennakkoinvestointien takaisinmaksua koskevista tiedoista samoin kuin tilintarkastuskertomuksesta käy ilmi, ennakkoinvestointien kokonaismäärä oli [...] euroa ja se voidaan jakaa kahteen osaan: [...] euron määrä, josta vastasivat kaikki GNA:n tulevat osakkaat tasavertaisesti aiesopimuksissa vahvistetulla tavalla, ja [...] euron määrä, jonka rahoituksesta vastasi aluksi Amsterdamin kaupunki yksin. Kaikki nämä kustannukset siirrettiin asianmukaisesti GNA:n maksettaviksi korko mukaan lukien (72), ja huomioimatta ei näyttäisi jääneen mitään ylimääräisiä hankekustannuksia. |
| --- | --- |

(111)

Ensiksi todettakoon, että kuten Alankomaiden viranomaisten toimittamista ennakkoinvestointien takaisinmaksua koskevista tiedoista samoin kuin tilintarkastuskertomuksesta käy ilmi, ennakkoinvestointien kokonaismäärä oli [...] euroa ja se voidaan jakaa kahteen osaan: [...] euron määrä, josta vastasivat kaikki GNA:n tulevat osakkaat tasavertaisesti aiesopimuksissa vahvistetulla tavalla, ja [...] euron määrä, jonka rahoituksesta vastasi aluksi Amsterdamin kaupunki yksin. Kaikki nämä kustannukset siirrettiin asianmukaisesti GNA:n maksettaviksi korko mukaan lukien (72), ja huomioimatta ei näyttäisi jääneen mitään ylimääräisiä hankekustannuksia.

| (112) | Toiseksi kaikki ennakkoinvestointeihin liittyvät kustannukset sisältyivät alusta asti GNA:n liiketoimintasuunnitelmaan, ja GNA-sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ei ole ilmennyt sellaisia uusia kustannuksia, jotka olisivat muuttaneet muihin osakkaisiin sovellettavia ehtoja. Tämä on yhdenmukaista sen kanssa, että kaikki osakkaat olivat sopineet, että Amsterdamin kaupungin rahoittamat ennakkoinvestoinnit on maksettava takaisin. |
| --- | --- |

(112)

Toiseksi kaikki ennakkoinvestointeihin liittyvät kustannukset sisältyivät alusta asti GNA:n liiketoimintasuunnitelmaan, ja GNA-sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ei ole ilmennyt sellaisia uusia kustannuksia, jotka olisivat muuttaneet muihin osakkaisiin sovellettavia ehtoja. Tämä on yhdenmukaista sen kanssa, että kaikki osakkaat olivat sopineet, että Amsterdamin kaupungin rahoittamat ennakkoinvestoinnit on maksettava takaisin.

| (113) | Kolmanneksi on todettava, ettei näillä aloitteilla ja investoinneilla voitu vähentää hankkeen riskiä muiden osakkaiden osalta, vaikka Amsterdamin kaupunki vetikin hanketta ja rahoitti ennakkoon osan sen kustannuksista. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisemastaan alustavasta epäilystä huolimatta komissio on tullut siihen tulokseen, että kaupungin alun perin rahoittamat investoinnit, joissa oli kyse rajatuista rakennustöistä ja ohjelmiston hankinnasta, eivät niiden luonne ja vähäinen taloudellinen merkitys huomioon ottaen muuttaneet hankkeen riskiprofiilia. Sama koskee ennakkoinvestointeja, joiden kustannuksista tulevat osakkaat vastaavat aiesopimusten allekirjoittamisen yhteydessä sovitun mukaisesti. Liiketoimintasuunnitelman tarkastelusta käy selvästi ilmi, että GNA:han tehtävien investointien liiketaloudelliset riskit ovat kytköksissä siihen, miten hanke menestyy tulevina vuosina erityisesti markkinakehityksen näkökulmasta, eivät hankkeen valmistelun ensivaiheisiin. |
| --- | --- |

(113)

Kolmanneksi on todettava, ettei näillä aloitteilla ja investoinneilla voitu vähentää hankkeen riskiä muiden osakkaiden osalta, vaikka Amsterdamin kaupunki vetikin hanketta ja rahoitti ennakkoon osan sen kustannuksista. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisemastaan alustavasta epäilystä huolimatta komissio on tullut siihen tulokseen, että kaupungin alun perin rahoittamat investoinnit, joissa oli kyse rajatuista rakennustöistä ja ohjelmiston hankinnasta, eivät niiden luonne ja vähäinen taloudellinen merkitys huomioon ottaen muuttaneet hankkeen riskiprofiilia. Sama koskee ennakkoinvestointeja, joiden kustannuksista tulevat osakkaat vastaavat aiesopimusten allekirjoittamisen yhteydessä sovitun mukaisesti. Liiketoimintasuunnitelman tarkastelusta käy selvästi ilmi, että GNA:han tehtävien investointien liiketaloudelliset riskit ovat kytköksissä siihen, miten hanke menestyy tulevina vuosina erityisesti markkinakehityksen näkökulmasta, eivät hankkeen valmistelun ensivaiheisiin.

| (114) | Neljänneksi komissio ei yhdy UPC:n väitteeseen, jonka mukaan kaupungin teettämät toteutettavuustutkimukset olisivat jossain määrin vähentäneet GNA:n muiden osakkaiden riskiä, koska on mahdollista, että ne ovat päättäneet investoida GNA:han vasta tutkimusten valmistuttua. Komissio huomauttaa, että varovainen markkinasijoittaja selvittää yleensä itse investointihankkeen toteutuskelpoisuutta hankkeen strategiaa ja tuottonäkymiä arvioimalla (73) ilman, että sitä pidettäisiin keinona vähentää hankkeeseen liittyviä riskejä muiden sijoittajien osalta. Oli miten oli, jos hanke epäonnistuu, kaikkien sijoittajien on yhdessä vastattava tappioista, jotka ovat seurausta huonosta tuloksesta tai pahimmassa tapauksessa GNA:n konkurssista. |
| --- | --- |

(114)

Neljänneksi komissio ei yhdy UPC:n väitteeseen, jonka mukaan kaupungin teettämät toteutettavuustutkimukset olisivat jossain määrin vähentäneet GNA:n muiden osakkaiden riskiä, koska on mahdollista, että ne ovat päättäneet investoida GNA:han vasta tutkimusten valmistuttua. Komissio huomauttaa, että varovainen markkinasijoittaja selvittää yleensä itse investointihankkeen toteutuskelpoisuutta hankkeen strategiaa ja tuottonäkymiä arvioimalla (73) ilman, että sitä pidettäisiin keinona vähentää hankkeeseen liittyviä riskejä muiden sijoittajien osalta. Oli miten oli, jos hanke epäonnistuu, kaikkien sijoittajien on yhdessä vastattava tappioista, jotka ovat seurausta huonosta tuloksesta tai pahimmassa tapauksessa GNA:n konkurssista.

| (115) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että kaikki GNA:n osakkaat ovat investoineet samoin ehdoin. |
| --- | --- |

(115)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että kaikki GNA:n osakkaat ovat investoineet samoin ehdoin.

VI.2.2.4   Muut kytkökset

| (116) | UPC väitti, että ING RE:n päätös investoida GNA-hankkeeseen ei perustunut niinkään taloudellisiin seikkoihin, vaan oli pikemminkin osa sen markkinointistrategiaa hyvien suhteiden ylläpitämiseksi Amsterdamin kaupunkiin, joka on UPC:n mukaan ING RE:n tärkeä liikekumppani. |
| --- | --- |

(116)

UPC väitti, että ING RE:n päätös investoida GNA-hankkeeseen ei perustunut niinkään taloudellisiin seikkoihin, vaan oli pikemminkin osa sen markkinointistrategiaa hyvien suhteiden ylläpitämiseksi Amsterdamin kaupunkiin, joka on UPC:n mukaan ING RE:n tärkeä liikekumppani.

| (117) | Onkin selvitettävä, oliko asiassa muita, yhteistyö- ja investointisopimuksen ulkopuolisia kytköksiä, joilla on merkitystä arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (74) viitataan siihen, että Alankomaiden viranomaiset ovat antaneet selvityksen, jonka mukaan osapuolten välillä ei ole muita, mainittujen sopimusten ulkopuolisia kytköksiä, joilla olisi merkitystä arvioitaessa sitä, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(117)

Onkin selvitettävä, oliko asiassa muita, yhteistyö- ja investointisopimuksen ulkopuolisia kytköksiä, joilla on merkitystä arvioitaessa, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (74) viitataan siihen, että Alankomaiden viranomaiset ovat antaneet selvityksen, jonka mukaan osapuolten välillä ei ole muita, mainittujen sopimusten ulkopuolisia kytköksiä, joilla olisi merkitystä arvioitaessa sitä, onko investointi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (118) | Komission omassa tutkinnassa ja asianomaisten osapuolten toimittamista tiedoista ei ilmennyt mitään sellaista, joka kyseenalaistaisi Alankomaiden viranomaisten antaman selvityksen. |
| --- | --- |

(118)

Komission omassa tutkinnassa ja asianomaisten osapuolten toimittamista tiedoista ei ilmennyt mitään sellaista, joka kyseenalaistaisi Alankomaiden viranomaisten antaman selvityksen.

| (119) | Tästä syystä komissio päättelee, että Amsterdamin kaupungin investointi on tehty samanaikaisesti yksityisten sijoittajien huomattavien pääomasijoitusten kanssa ja niihin verrattavissa olevin ehdoin. |
| --- | --- |

(119)

Tästä syystä komissio päättelee, että Amsterdamin kaupungin investointi on tehty samanaikaisesti yksityisten sijoittajien huomattavien pääomasijoitusten kanssa ja niihin verrattavissa olevin ehdoin.

| (120) | Näin ollen Amsterdamin kaupungin investointi on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, eikä siinä ole kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(120)

Näin ollen Amsterdamin kaupungin investointi on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, eikä siinä ole kyse valtiontuesta.

VI.2.2.5   Liiketoimintasuunnitelman arviointi

| (121) | Komissio on arvioinut myös GNA:n liiketoimintasuunnitelmaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä epäilyksen sekä asianomaisten yritysten (75) (Liberty Global / UPC, ONO, FT, COM HEM ja yksi anonyymi yritys) esittämien väitteiden valossa. |
| --- | --- |

(121)

Komissio on arvioinut myös GNA:n liiketoimintasuunnitelmaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä epäilyksen sekä asianomaisten yritysten (75) (Liberty Global / UPC, ONO, FT, COM HEM ja yksi anonyymi yritys) esittämien väitteiden valossa.

| (122) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (76) komissio tuli GNA:n liiketoimintasuunnitelman alustavan tarkastelun jälkeen ja UPC:n esittämän kritiikin huomioon ottaen siihen tulokseen, että niin tavoiteltu tulos kuin kaikki muutkin suunnitelman perustana olevat oletukset vaikuttivat optimistisilta. Komissio katsoi myös, että hankkeen onnistuminen on pitkälti riippuvainen tavoitelukujen (esimerkiksi verkon levinneisyysaste) saavuttamisesta ja että sitäkin suurempaa merkitystä on sillä, jos jokin taustaoletus poikkeaa tavoitelluista tasoista. |
| --- | --- |

(122)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (76) komissio tuli GNA:n liiketoimintasuunnitelman alustavan tarkastelun jälkeen ja UPC:n esittämän kritiikin huomioon ottaen siihen tulokseen, että niin tavoiteltu tulos kuin kaikki muutkin suunnitelman perustana olevat oletukset vaikuttivat optimistisilta. Komissio katsoi myös, että hankkeen onnistuminen on pitkälti riippuvainen tavoitelukujen (esimerkiksi verkon levinneisyysaste) saavuttamisesta ja että sitäkin suurempaa merkitystä on sillä, jos jokin taustaoletus poikkeaa tavoitelluista tasoista.

| (123) | Komissio vastaanotti sekä Alankomaiden viranomaisilta että UPC:ltä huomautuksia menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämästään liiketoimintasuunnitelman analyysistä, ja niiden perusteella se pystyi tekemään perusteellisemman selvityksen. |
| --- | --- |

(123)

Komissio vastaanotti sekä Alankomaiden viranomaisilta että UPC:ltä huomautuksia menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämästään liiketoimintasuunnitelman analyysistä, ja niiden perusteella se pystyi tekemään perusteellisemman selvityksen.

| (124) | Komissio huomauttaa, että GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa on kyse äskettäin perustetusta yrityksestä, jolla ei ole aiempaa historiaa ja joka toimii uudella ja innovatiivisella FttH-tekniikan tarjonnan alalla. FttH-tekniikka perustuu kolmitasomalliin, jossa passiivista ja aktiivista infrastruktuuria ylläpidetään ja hallinnoidaan erikseen ja kaikki vähittäisoperaattorit voivat hyödyntää infrastruktuuria avoimesti ja syrjimättömästi 21–30 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tässä tilanteessa vastaperustetun yrityksen liiketoimintasuunnitelman analyysi perustuu väistämättä FttH-palvelujen kysyntää ja tarjontaa koskeviin markkinaennusteisiin ja oletuksiin. |
| --- | --- |

(124)

Komissio huomauttaa, että GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa on kyse äskettäin perustetusta yrityksestä, jolla ei ole aiempaa historiaa ja joka toimii uudella ja innovatiivisella FttH-tekniikan tarjonnan alalla. FttH-tekniikka perustuu kolmitasomalliin, jossa passiivista ja aktiivista infrastruktuuria ylläpidetään ja hallinnoidaan erikseen ja kaikki vähittäisoperaattorit voivat hyödyntää infrastruktuuria avoimesti ja syrjimättömästi 21–30 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tässä tilanteessa vastaperustetun yrityksen liiketoimintasuunnitelman analyysi perustuu väistämättä FttH-palvelujen kysyntää ja tarjontaa koskeviin markkinaennusteisiin ja oletuksiin.

| (125) | Komissio huomauttaa, että riippumaton tilintarkastusyritys PricewaterhouseCoopers on tarkistanut ja hyväksynyt liiketoimintasuunnitelman (77). Tehtyään GNA:n liiketoimintasuunnitelman ensimmäisestä versiosta alustavan analyysin PricewaterhouseCoopers ehdotti siihen joitakin muutoksia tiettyjen epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseksi. Kyseiset ehdotukset otettiin huomioon GNA:n liiketoimintasuunnitelman seuraavassa versiossa. Muutosten jälkeen PricewaterhouseCoopers ilmoitti, ettei mallissa ole mitään tekniseen tai taloudelliseen toteutuskelpoisuuteen liittyviä ongelmia, minkä jälkeen liiketoimintasuunnitelma toimitettiin komissiolle. |
| --- | --- |

(125)

Komissio huomauttaa, että riippumaton tilintarkastusyritys PricewaterhouseCoopers on tarkistanut ja hyväksynyt liiketoimintasuunnitelman (77). Tehtyään GNA:n liiketoimintasuunnitelman ensimmäisestä versiosta alustavan analyysin PricewaterhouseCoopers ehdotti siihen joitakin muutoksia tiettyjen epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseksi. Kyseiset ehdotukset otettiin huomioon GNA:n liiketoimintasuunnitelman seuraavassa versiossa. Muutosten jälkeen PricewaterhouseCoopers ilmoitti, ettei mallissa ole mitään tekniseen tai taloudelliseen toteutuskelpoisuuteen liittyviä ongelmia, minkä jälkeen liiketoimintasuunnitelma toimitettiin komissiolle.

| (126) | Sen jälkeen kun komissio oli tehnyt menettelyn aloittamista koskevan päätöksen, Alankomaiden viranomaiset toimittivat sille Stratix Consultingin ja Delftin teknillisen korkeakoulun laatiman raportin (78), jossa tutkittiin ja vahvistettiin GNA:n liiketoimintasuunnitelman toteutuskelpoisuus ja jossa käsiteltiin erityisesti oletuksia, joita komissio oli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään pitänyt optimistisina. Raportissa tultiin siihen tulokseen, että liiketoimintasuunnitelma on realistinen ja että sen taustaoletukset perustuvat asiaankuuluvasti markkinoiden senhetkisiin suuntauksiin ja että niitä on siitä syystä pidettävä varovaisina. |
| --- | --- |

(126)

Sen jälkeen kun komissio oli tehnyt menettelyn aloittamista koskevan päätöksen, Alankomaiden viranomaiset toimittivat sille Stratix Consultingin ja Delftin teknillisen korkeakoulun laatiman raportin (78), jossa tutkittiin ja vahvistettiin GNA:n liiketoimintasuunnitelman toteutuskelpoisuus ja jossa käsiteltiin erityisesti oletuksia, joita komissio oli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään pitänyt optimistisina. Raportissa tultiin siihen tulokseen, että liiketoimintasuunnitelma on realistinen ja että sen taustaoletukset perustuvat asiaankuuluvasti markkinoiden senhetkisiin suuntauksiin ja että niitä on siitä syystä pidettävä varovaisina.

| (127) | GNA käytti kolmea keskeistä tulosindikaattoria hankkeen menestyksen mittaamiseen: kassavirta, oman pääoman tuotto ja sisäinen tuottoprosentti (IRR). |
| --- | --- |

(127)

GNA käytti kolmea keskeistä tulosindikaattoria hankkeen menestyksen mittaamiseen: kassavirta, oman pääoman tuotto ja sisäinen tuottoprosentti (IRR).

| (128) | Komissio katsoo, että IRR-suhdeluku soveltuu parhaiten liiketoimintasuunnitelman analysointiin. Sitä käytetään pitkän aikavälin investointeja koskevaan päätöksentekoon ja eri investointihankkeiden vertailemiseen keskenään. GNA:n liiketoimintasuunnitelman IRR on [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(128)

Komissio katsoo, että IRR-suhdeluku soveltuu parhaiten liiketoimintasuunnitelman analysointiin. Sitä käytetään pitkän aikavälin investointeja koskevaan päätöksentekoon ja eri investointihankkeiden vertailemiseen keskenään. GNA:n liiketoimintasuunnitelman IRR on [...] prosenttia.

| (129) | Vertailuanalyysin tekeminen on hankalaa, koska hanke on uusi ja laajakaistateleviestinnän markkinat ovat erittäin dynaamiset. Vertailukelpoisia hankkeita koskevia IRR-lukuja on saatavilla vain rajallisesti, eikä vähiten siitä syystä, että kyseisten lukujen katsotaan kuuluvan liikesalaisuuden piiriin, mistä syystä ne julkistetaan harvoin. Kaikkein hyödyllisimpiä julkisesti saatavilla olevia vertailukelpoisia tietoja ovat samalla alalla toimivien yritysten keskimääräiset pääomakustannukset (WACC). Kyseisiä kustannuksia koskevat tiedot voivat osoittautua hyödyllisiksi, koska hanketta pidetään toteutuskelpoisena, jos sen IRR on korkeampi kuin WACC. Komission hallussa olevien tietojen perusteella toimialan luvut (79) vaihtelevat 8,1 ja 10,6 prosentin välillä. Tämän perusteella IRR näyttäisi olevan hyväksyttävän marginaalin rajoissa. |
| --- | --- |

(129)

Vertailuanalyysin tekeminen on hankalaa, koska hanke on uusi ja laajakaistateleviestinnän markkinat ovat erittäin dynaamiset. Vertailukelpoisia hankkeita koskevia IRR-lukuja on saatavilla vain rajallisesti, eikä vähiten siitä syystä, että kyseisten lukujen katsotaan kuuluvan liikesalaisuuden piiriin, mistä syystä ne julkistetaan harvoin. Kaikkein hyödyllisimpiä julkisesti saatavilla olevia vertailukelpoisia tietoja ovat samalla alalla toimivien yritysten keskimääräiset pääomakustannukset (WACC). Kyseisiä kustannuksia koskevat tiedot voivat osoittautua hyödyllisiksi, koska hanketta pidetään toteutuskelpoisena, jos sen IRR on korkeampi kuin WACC. Komission hallussa olevien tietojen perusteella toimialan luvut (79) vaihtelevat 8,1 ja 10,6 prosentin välillä. Tämän perusteella IRR näyttäisi olevan hyväksyttävän marginaalin rajoissa.

| (130) | UPC väitti huomautuksissaan, että GNA:lle – joka voidaan katsoa aloittelevaksi yritykseksi – tavoitellun IRR:n on hankkeen uutuus ja sen sisältämä suuri riski huomioon ottaen oltava korkeampi kuin sellaisten vakiintuneiden yritysten, kuten KPN:n tai UPC:n WACC-luvut, joilla on huomattava asiakaskunta ja kassavirtaa. |
| --- | --- |

(130)

UPC väitti huomautuksissaan, että GNA:lle – joka voidaan katsoa aloittelevaksi yritykseksi – tavoitellun IRR:n on hankkeen uutuus ja sen sisältämä suuri riski huomioon ottaen oltava korkeampi kuin sellaisten vakiintuneiden yritysten, kuten KPN:n tai UPC:n WACC-luvut, joilla on huomattava asiakaskunta ja kassavirtaa.

| (131) | Alankomaiden viranomaiset kyseenalaistivat komission arvion kriteereistä, joita komissio käytti IRR:n arviointiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Viranomaiset katsoivat, että WACC-luvut koskevat vertikaalisesti integroituneita yrityksiä, kun taas GNA ainoastaan investoi passiiviseen verkkoon, eli kyseessä on ennemminkin investointi infrastruktuuriin, jolloin sijoittajat yleensä tyytyvät alhaisempaan tuottoon. |
| --- | --- |

(131)

Alankomaiden viranomaiset kyseenalaistivat komission arvion kriteereistä, joita komissio käytti IRR:n arviointiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Viranomaiset katsoivat, että WACC-luvut koskevat vertikaalisesti integroituneita yrityksiä, kun taas GNA ainoastaan investoi passiiviseen verkkoon, eli kyseessä on ennemminkin investointi infrastruktuuriin, jolloin sijoittajat yleensä tyytyvät alhaisempaan tuottoon.

| (132) | Komissio vahvistaa, että liiketoimintasuunnitelmaan kirjattu IRR-tavoite on televiestintäalan yritysten markkinaodotusten mukainen. Lisäksi komissio tunnustaa, että tarkasteltavana olevat investointihanke eroaa vertikaalisesti integroituneesta yrityksestä ja että se täyttää joitakin infrastruktuuri-investoinnin tuntomerkkejä, jolloin IRR-odotukset ovat matalammalla. |
| --- | --- |

(132)

Komissio vahvistaa, että liiketoimintasuunnitelmaan kirjattu IRR-tavoite on televiestintäalan yritysten markkinaodotusten mukainen. Lisäksi komissio tunnustaa, että tarkasteltavana olevat investointihanke eroaa vertikaalisesti integroituneesta yrityksestä ja että se täyttää joitakin infrastruktuuri-investoinnin tuntomerkkejä, jolloin IRR-odotukset ovat matalammalla.

| (133) | Komissio tarkasteli myös liiketoimintasuunnitelmassa käytettyjä vaihtoehtoisia taloudellisia indikaattoreita, kuten positiivista kassavirtaa ja oman pääoman tuottoa koskevia indikaattoreita. Julkisesti saatavilla olevien tietojen puuttuessa (80) komissio ei voinut verrata näitä indikaattoreita yksityiskohtaisesti, mistä syystä se arvioi niitä liiketoimintasuunnitelman luotettavuuden ja sisäisen johdonmukaisuuden perusteella. Analyysin perusteella komissio päättelee, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt luvut ovat markkinataloussijoittajan näkökulmasta hyväksyttäviä. |
| --- | --- |

(133)

Komissio tarkasteli myös liiketoimintasuunnitelmassa käytettyjä vaihtoehtoisia taloudellisia indikaattoreita, kuten positiivista kassavirtaa ja oman pääoman tuottoa koskevia indikaattoreita. Julkisesti saatavilla olevien tietojen puuttuessa (80) komissio ei voinut verrata näitä indikaattoreita yksityiskohtaisesti, mistä syystä se arvioi niitä liiketoimintasuunnitelman luotettavuuden ja sisäisen johdonmukaisuuden perusteella. Analyysin perusteella komissio päättelee, että liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt luvut ovat markkinataloussijoittajan näkökulmasta hyväksyttäviä.

| (134) | Yksi liiketoimintasuunnitelman tärkeimmistä tekijöistä on verkon tavoiteltu levinneisyys. Kun otetaan huomioon, että GNA:n tulot ovat suuresti riippuvaisia toteutuneesta levinneisyydestä eli verkkoon liittyneiden kotitalouksien prosentuaalisesta määrästä, tavoitellun levinneisyyden toteutuminen on ratkaisevan tärkeää GNA:n liiketoiminnan menestyksen kannalta. |
| --- | --- |

(134)

Yksi liiketoimintasuunnitelman tärkeimmistä tekijöistä on verkon tavoiteltu levinneisyys. Kun otetaan huomioon, että GNA:n tulot ovat suuresti riippuvaisia toteutuneesta levinneisyydestä eli verkkoon liittyneiden kotitalouksien prosentuaalisesta määrästä, tavoitellun levinneisyyden toteutuminen on ratkaisevan tärkeää GNA:n liiketoiminnan menestyksen kannalta.

| (135) | GNA toivoo saavuttavansa [...] kuukaudessa levinneisyyden, joka vastaa [...] prosenttia kaikista kotitalouksista (ennusteiden mukaan levinneisyys olisi kyseisellä tasolla kuta kuinkin kyllästymistasolla). Lisäksi on [...] (81). |
| --- | --- |

(135)

GNA toivoo saavuttavansa [...] kuukaudessa levinneisyyden, joka vastaa [...] prosenttia kaikista kotitalouksista (ennusteiden mukaan levinneisyys olisi kyseisellä tasolla kuta kuinkin kyllästymistasolla). Lisäksi on [...] (81).

| (136) | Toimittamissaan asiakirjoissa UPC ilmaisi voimakkaan epäilyksensä siitä, onko hankkeessa mahdollista saavuttaa merkittävä markkinaosuus, esimerkiksi eräässä investointiraportissa (82) esitetty 40 prosentin levinneisyys. UPC väitti, että laajakaistan levinneisyys alueilla, joilla GNA aikoo toimia, on jo nyt 65 prosenttia. Se perusteli väitettään RBB:n raportilla ja irtisanomisluvuilla alueilla, joilla GNA tarjoaa jo nyt triple play -palveluja. UPC:n mukaan suhteellisen kova kilpailu alueella ja GNA:n kuituverkossa saatavilla olevien uusien tarjousten rajallinen määrä tukevat näkemystä, jonka mukaan GNA:n verkkoa BBnedin välityksellä käyttävät vähittäisoperaattorit eivät pysty houkuttelemaan riittävästi asiakkaita. |
| --- | --- |

(136)

Toimittamissaan asiakirjoissa UPC ilmaisi voimakkaan epäilyksensä siitä, onko hankkeessa mahdollista saavuttaa merkittävä markkinaosuus, esimerkiksi eräässä investointiraportissa (82) esitetty 40 prosentin levinneisyys. UPC väitti, että laajakaistan levinneisyys alueilla, joilla GNA aikoo toimia, on jo nyt 65 prosenttia. Se perusteli väitettään RBB:n raportilla ja irtisanomisluvuilla alueilla, joilla GNA tarjoaa jo nyt triple play -palveluja. UPC:n mukaan suhteellisen kova kilpailu alueella ja GNA:n kuituverkossa saatavilla olevien uusien tarjousten rajallinen määrä tukevat näkemystä, jonka mukaan GNA:n verkkoa BBnedin välityksellä käyttävät vähittäisoperaattorit eivät pysty houkuttelemaan riittävästi asiakkaita.

| (137) | UPC korosti myös, ettei se näe uudella valokuituverkolla olevan kilpailuetua suhteessa nykyisten laajakaistaoperaattoreiden tarjontaan, lukuun ottamatta symmetristen kaistanleveyksien tarjoamista vähittäisasiakkaille – palvelu, jolle ei kuitenkaan ole kysyntää. Lisäksi UPC totesi, että uuden verkon kehittynein laajakaistatuote (83) ei toistaiseksi ole ollut menestys tarjolla olevan kaistanleveyden osalta ja että asiakkailla on taipumus valita edullisempia ja yksinkertaisempia tuotteita aina kun markkinoille saatetaan entistä kehittyneempiä tuotteita. |
| --- | --- |

(137)

UPC korosti myös, ettei se näe uudella valokuituverkolla olevan kilpailuetua suhteessa nykyisten laajakaistaoperaattoreiden tarjontaan, lukuun ottamatta symmetristen kaistanleveyksien tarjoamista vähittäisasiakkaille – palvelu, jolle ei kuitenkaan ole kysyntää. Lisäksi UPC totesi, että uuden verkon kehittynein laajakaistatuote (83) ei toistaiseksi ole ollut menestys tarjolla olevan kaistanleveyden osalta ja että asiakkailla on taipumus valita edullisempia ja yksinkertaisempia tuotteita aina kun markkinoille saatetaan entistä kehittyneempiä tuotteita.

| (138) | Alankomaiden viranomaiset sen sijaan väittivät, että symmetrisen valokuituverkon välityksellä voidaan tarjota uusia palveluja, kuten tiedostojen jakamista ja muita vertaissovelluksia sekä HDTV- ja digitaalitelevisiolähetyksiä, jotka kuuluvat eri markkinoille kuin nykyiset epäsymmetrisen liitännän kautta tarjottavat palvelut. Alankomaiden viranomaiset korostivat myös sitä, että Stratix Consultingin ja Delftin teknillisen korkeakoulun tekemän selvityksen perusteella useat menestystarinat – ei pelkästään Alankomaissa vaan myös Yhdysvalloissa ja Japanissa – viittaavat siihen, että levinneisyyttä koskeva tavoite on realistinen. |
| --- | --- |

(138)

Alankomaiden viranomaiset sen sijaan väittivät, että symmetrisen valokuituverkon välityksellä voidaan tarjota uusia palveluja, kuten tiedostojen jakamista ja muita vertaissovelluksia sekä HDTV- ja digitaalitelevisiolähetyksiä, jotka kuuluvat eri markkinoille kuin nykyiset epäsymmetrisen liitännän kautta tarjottavat palvelut. Alankomaiden viranomaiset korostivat myös sitä, että Stratix Consultingin ja Delftin teknillisen korkeakoulun tekemän selvityksen perusteella useat menestystarinat – ei pelkästään Alankomaissa vaan myös Yhdysvalloissa ja Japanissa – viittaavat siihen, että levinneisyyttä koskeva tavoite on realistinen.

| (139) | Komissio on perehtynyt eri osapuolten esittämiin väitteisiin. Se huomauttaa, että GNA:n on levinneisyyskäyrän määrittämiseksi [...]. Levinneisyyttä arvioivaan malliin on otettu mukaan kaikki vaaditut oletukset, kuten käyttöönottoasteet, käyttöönoton tahti ja irtisanomisprosentit, samoin kuin oletukset, joilla UPC katsoi olevan merkitystä liiketoimintasuunnitelman toteutuskelpoisuutta arvioitaessa. Liiketoimintasuunnitelmaan sisältyykin kaikki levinneisyyden arvioinnissa tarvittavat tekijät. |
| --- | --- |

(139)

Komissio on perehtynyt eri osapuolten esittämiin väitteisiin. Se huomauttaa, että GNA:n on levinneisyyskäyrän määrittämiseksi [...]. Levinneisyyttä arvioivaan malliin on otettu mukaan kaikki vaaditut oletukset, kuten käyttöönottoasteet, käyttöönoton tahti ja irtisanomisprosentit, samoin kuin oletukset, joilla UPC katsoi olevan merkitystä liiketoimintasuunnitelman toteutuskelpoisuutta arvioitaessa. Liiketoimintasuunnitelmaan sisältyykin kaikki levinneisyyden arvioinnissa tarvittavat tekijät.

| (140) | Liiketoimintasuunnitelmassa esitetystä levinneisyystavoitteesta komissio huomauttaa, että sen toteutuminen riippuu pitkälti markkinakehityksestä, tahdista, jolla palveluntarjoajat ottavat käyttöön uusia, erittäin nopean symmetrisen valokuitulaajakaistayhteyden edellyttäviä sovelluksia ja tekniikkoja, sekä siitä, miten asiakkaat suhtautuvat näihin uusiin mahdollisuuksiin. Näitä tekijöitä ei voida toistaiseksi arvioida kovinkaan hyvin, mikä käy ilmi näkemyseroista: UPC suhtautuu epäilevämmin markkinanäkymiin, kun taas Reggefiber ja ING RE sijoittajina ja Delftin teknillinen korkeakoulu konsultin ominaisuudessa yhtyvät liiketoimintasuunnitelmassa esitettyihin arvioihin. |
| --- | --- |

(140)

Liiketoimintasuunnitelmassa esitetystä levinneisyystavoitteesta komissio huomauttaa, että sen toteutuminen riippuu pitkälti markkinakehityksestä, tahdista, jolla palveluntarjoajat ottavat käyttöön uusia, erittäin nopean symmetrisen valokuitulaajakaistayhteyden edellyttäviä sovelluksia ja tekniikkoja, sekä siitä, miten asiakkaat suhtautuvat näihin uusiin mahdollisuuksiin. Näitä tekijöitä ei voida toistaiseksi arvioida kovinkaan hyvin, mikä käy ilmi näkemyseroista: UPC suhtautuu epäilevämmin markkinanäkymiin, kun taas Reggefiber ja ING RE sijoittajina ja Delftin teknillinen korkeakoulu konsultin ominaisuudessa yhtyvät liiketoimintasuunnitelmassa esitettyihin arvioihin.

| (141) | Komissio huomauttaa irtisanomisluvuista, jotka UPC toimitti osoittaakseen, ettei hankkeessa ole mahdollista saavuttaa merkittävää levinneisyyttä, että luvut koskevat ajanjaksoa 1 päivästä tammikuuta 20061 päivään kesäkuuta 2007, kun taas GNA:n verkkoa hyödyntävät vähittäisoperaattorit aloittivat palvelujen tarjonnan tietyissä Amsterdamin osissa vasta maaliskuussa 2007. Koska palveluja on GNA:n verkossa tarjottu vasta hyvin lyhyen aikaa, komissio ei ole vakuuttunut irtisanomislukujen merkityksellisyydestä. |
| --- | --- |

(141)

Komissio huomauttaa irtisanomisluvuista, jotka UPC toimitti osoittaakseen, ettei hankkeessa ole mahdollista saavuttaa merkittävää levinneisyyttä, että luvut koskevat ajanjaksoa 1 päivästä tammikuuta 20061 päivään kesäkuuta 2007, kun taas GNA:n verkkoa hyödyntävät vähittäisoperaattorit aloittivat palvelujen tarjonnan tietyissä Amsterdamin osissa vasta maaliskuussa 2007. Koska palveluja on GNA:n verkossa tarjottu vasta hyvin lyhyen aikaa, komissio ei ole vakuuttunut irtisanomislukujen merkityksellisyydestä.

| (142) | Mitä tulee UPC:n väitteeseen, jonka mukaan valokuituverkkojen rakentamisesta pienillä hollantilaispaikkakunnilla, kuten Hillegomissa ja Nuenenissa (84), saatuja hyviä kokemuksia ei pitäisi ottaa huomioon, koska kyseisiä paikkoja ei voi koon, kilpailutilanteen ja tukien osalta verrata Amsterdamin hankkeeseen, komissio katsoo, että kyseiset tapaukset ovat tietyistä eroavuuksista huolimatta hyödyllisiä esimerkkejä hollantilaisista valokuituverkkohankkeista ja että niitä koskevia tietoja voidaan käyttää vertailuanalyysissä. |
| --- | --- |

(142)

Mitä tulee UPC:n väitteeseen, jonka mukaan valokuituverkkojen rakentamisesta pienillä hollantilaispaikkakunnilla, kuten Hillegomissa ja Nuenenissa (84), saatuja hyviä kokemuksia ei pitäisi ottaa huomioon, koska kyseisiä paikkoja ei voi koon, kilpailutilanteen ja tukien osalta verrata Amsterdamin hankkeeseen, komissio katsoo, että kyseiset tapaukset ovat tietyistä eroavuuksista huolimatta hyödyllisiä esimerkkejä hollantilaisista valokuituverkkohankkeista ja että niitä koskevia tietoja voidaan käyttää vertailuanalyysissä.

| (143) | Eräästä toimiala-analyysistä (85) kävi ilmi, että keskimäärin 20–25 prosenttia asukkaista on valmiita siirtymään uuden verkon käyttäjiksi. [...]. |
| --- | --- |

(143)

Eräästä toimiala-analyysistä (85) kävi ilmi, että keskimäärin 20–25 prosenttia asukkaista on valmiita siirtymään uuden verkon käyttäjiksi. [...].

| (144) | Nykysuuntauksen perusteella valokuituverkkojen kautta tarjottavien nopeiden laajakaistapalvelujen kysyntä näyttäisi sitä paitsi kasvavan nopeammin kuin mitä markkina-asiantuntijat olettivat vielä muutama vuosi sitten. Suunnitelmat valokuituverkkojen rakentamiseksi varsinkin Alankomaissa ja muissa Euroopan maissa (86) osoittavat, että investoinnit valokuituverkkoihin kannattavat. Siksi [...] prosentin levinneisyyden saavuttamista kaikista kotitalouksista [...] kuukaudessa ei voida pitää epärealistisena. |
| --- | --- |

(144)

Nykysuuntauksen perusteella valokuituverkkojen kautta tarjottavien nopeiden laajakaistapalvelujen kysyntä näyttäisi sitä paitsi kasvavan nopeammin kuin mitä markkina-asiantuntijat olettivat vielä muutama vuosi sitten. Suunnitelmat valokuituverkkojen rakentamiseksi varsinkin Alankomaissa ja muissa Euroopan maissa (86) osoittavat, että investoinnit valokuituverkkoihin kannattavat. Siksi [...] prosentin levinneisyyden saavuttamista kaikista kotitalouksista [...] kuukaudessa ei voida pitää epärealistisena.

| (145) | Tästä syystä komissio päättelee, että markkinataloussijoittaja voisi hyvinkin investoida hankkeeseen liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjen levinneisyysodotusten perusteella, kuten Reggefiber ja ING RE ovat tehneet. |
| --- | --- |

(145)

Tästä syystä komissio päättelee, että markkinataloussijoittaja voisi hyvinkin investoida hankkeeseen liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjen levinneisyysodotusten perusteella, kuten Reggefiber ja ING RE ovat tehneet.

| (146) | Liityntäkohtaiset tukkuhinnat, jotka BBnedin on maksettava GNA:lle passiivisen verkon käytöstä, [...]. |
| --- | --- |

(146)

Liityntäkohtaiset tukkuhinnat, jotka BBnedin on maksettava GNA:lle passiivisen verkon käytöstä, [...].

| (147) | UPC:n laskujen mukaan GNA:n on laskutettava vähintään 20–22 euroa kuukaudessa tukkutason liitännästä, joka mahdollistaa triple play -palvelujen tarjoamisen sen verkossa. Tällä tasolla lopullisten vähittäispalveluhintojen on väistämättä oltava korkeammat kuin nykyisten operaattoreiden tämänhetkiset tarjoukset. Tämä asettaa UPC:n mukaan levinneisyystavoitteen toteutumisen kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

(147)

UPC:n laskujen mukaan GNA:n on laskutettava vähintään 20–22 euroa kuukaudessa tukkutason liitännästä, joka mahdollistaa triple play -palvelujen tarjoamisen sen verkossa. Tällä tasolla lopullisten vähittäispalveluhintojen on väistämättä oltava korkeammat kuin nykyisten operaattoreiden tämänhetkiset tarjoukset. Tämä asettaa UPC:n mukaan levinneisyystavoitteen toteutumisen kyseenalaiseksi.

| (148) | Väitteidensä tueksi UPC esitti tukkuhintalaskelmia (87), jotka perustuvat GNA:n verkossa vähittäispalveluja tarjoavien (88) vähittäishintoihin. UPC pitää epätodennäköisenä, että verkon kaikki kolme tasoa (passiivinen, aktiivinen ja vähittäispalvelut) voisivat nykyisin vähittäishinnoin tuottaa samanaikaisesti voittoa. |
| --- | --- |

(148)

Väitteidensä tueksi UPC esitti tukkuhintalaskelmia (87), jotka perustuvat GNA:n verkossa vähittäispalveluja tarjoavien (88) vähittäishintoihin. UPC pitää epätodennäköisenä, että verkon kaikki kolme tasoa (passiivinen, aktiivinen ja vähittäispalvelut) voisivat nykyisin vähittäishinnoin tuottaa samanaikaisesti voittoa.

| (149) | Alankomaiden viranomaiset ovat sen sijaan sitä mieltä, että uusi valokuituteknologia edellyttää erityyppisiä kustannuslaskelmia kuin perinteiset kuparijohdin- ja kaapelilinjat. Esimerkkinä mainittakoon, että valokuituverkon käyttökustannukset (huolto ja hallinnointi) ovat huomattavasti alhaisemmat ja lisäksi sen taloudellinen elinkaari on pidempi, jolloin myös poistoaika on pidempi (jopa 30 vuotta). |
| --- | --- |

(149)

Alankomaiden viranomaiset ovat sen sijaan sitä mieltä, että uusi valokuituteknologia edellyttää erityyppisiä kustannuslaskelmia kuin perinteiset kuparijohdin- ja kaapelilinjat. Esimerkkinä mainittakoon, että valokuituverkon käyttökustannukset (huolto ja hallinnointi) ovat huomattavasti alhaisemmat ja lisäksi sen taloudellinen elinkaari on pidempi, jolloin myös poistoaika on pidempi (jopa 30 vuotta).

| (150) | UPC väitti, etteivät verkon kolme tasoa (89) voi tuottaa samanaikaisesti voittoa. Komissio huomauttaa, että se voi arvioida passiivisen tason käyttöoikeutta koskevia tukkuhintoja, koska kyseinen taso sisältyy liiketoimintasuunnitelmaan ja koska se rahoitetaan osittain julkisin varoin. Komissio tuli siihen tulokseen, etteivät tukkuhinnat ole epärealistisia (90). Passiivisen tason käytöstä veloitettavat tukkuhinnat vaikuttavat jossain määrin kahden muun, yksityisten operaattoreiden vastuulla olevan tason elinkelpoisuuteen. Komissio ei usko, että kahta muuta tasoa pidettäisiin yllä tappiollisina ottaen huomioon GNA:n tukkuhinnat samoin kuin sen, että toisen tason ylläpito myönnettiin BBnedille julkisella tarjouskilpailulla ja että kaikille vähittäistason operaattoreille on tarjolla avoin ja syrjimätön käyttöoikeus verkkoon. |
| --- | --- |

(150)

UPC väitti, etteivät verkon kolme tasoa (89) voi tuottaa samanaikaisesti voittoa. Komissio huomauttaa, että se voi arvioida passiivisen tason käyttöoikeutta koskevia tukkuhintoja, koska kyseinen taso sisältyy liiketoimintasuunnitelmaan ja koska se rahoitetaan osittain julkisin varoin. Komissio tuli siihen tulokseen, etteivät tukkuhinnat ole epärealistisia (90). Passiivisen tason käytöstä veloitettavat tukkuhinnat vaikuttavat jossain määrin kahden muun, yksityisten operaattoreiden vastuulla olevan tason elinkelpoisuuteen. Komissio ei usko, että kahta muuta tasoa pidettäisiin yllä tappiollisina ottaen huomioon GNA:n tukkuhinnat samoin kuin sen, että toisen tason ylläpito myönnettiin BBnedille julkisella tarjouskilpailulla ja että kaikille vähittäistason operaattoreille on tarjolla avoin ja syrjimätön käyttöoikeus verkkoon.

| (151) | GNA:n tukkutasolla käyttöoikeudesta veloittamien hintojen osalta on viitteitä siitä, että valokuituverkkojen käyttökustannukset olisivat alhaisemmat kuin olemassa olevissa televiestintä- ja kaapeliverkoissa. Näiden huomautusten samoin kuin Stratix Consultingin ja Delftin teknillisen korkeakoulun raportissa esitettyjen vertailulukujen ja tulosten perusteella komissio päättelee, että liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvät tukkuhinnat eivät ole epärealistisia suhteessa muiden operaattoreiden vastaavista palveluista veloittamiin hintoihin. |
| --- | --- |

(151)

GNA:n tukkutasolla käyttöoikeudesta veloittamien hintojen osalta on viitteitä siitä, että valokuituverkkojen käyttökustannukset olisivat alhaisemmat kuin olemassa olevissa televiestintä- ja kaapeliverkoissa. Näiden huomautusten samoin kuin Stratix Consultingin ja Delftin teknillisen korkeakoulun raportissa esitettyjen vertailulukujen ja tulosten perusteella komissio päättelee, että liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvät tukkuhinnat eivät ole epärealistisia suhteessa muiden operaattoreiden vastaavista palveluista veloittamiin hintoihin.

| (152) | Komissio on arvioinut myös suunnitelman mukaiset investointikustannukset. GNA:n laskujen mukaan [...]. Tästä seuraa, että passiivisen tason kokonaiskustannukset ovat [...] euroa kotitaloutta kohti. Komission keräämät koko infrastruktuuria (aktiivinen ja passiivinen taso yhdessä) koskevat vertailuluvut vaihtelevat 1 000 eurosta 2 000 euroon (91), kun passiivisen vaiheen ja aktivointivaiheen investointitarpeet ovat suhdeluvulla ilmaistuna karkeasti ottaen 2:1. |
| --- | --- |

(152)

Komissio on arvioinut myös suunnitelman mukaiset investointikustannukset. GNA:n laskujen mukaan [...]. Tästä seuraa, että passiivisen tason kokonaiskustannukset ovat [...] euroa kotitaloutta kohti. Komission keräämät koko infrastruktuuria (aktiivinen ja passiivinen taso yhdessä) koskevat vertailuluvut vaihtelevat 1 000 eurosta 2 000 euroon (91), kun passiivisen vaiheen ja aktivointivaiheen investointitarpeet ovat suhdeluvulla ilmaistuna karkeasti ottaen 2:1.

| (153) | UPC yhtyi komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämään alustavaan näkemykseen, jonka mukaan liikeidean elinkelpoisuus on pitkälti riippuvainen investointikustannuksista, ja toteaa, että kustannusarviot ovat erittäin matalia. Alankomaiden viranomaiset väittivät puolestaan, että investointikustannukset perustuvat asianomaisten alueiden topologiaan, suureen asukastiheyteen ja kerrostalojen runsauteen, joiden johdosta kustannukset kotitaloutta kohden jäävät alhaisemmiksi. Lisäksi viranomaiset korostivat, että GNA teki jo [...] 2006 tekniikan alan yritysten Van den Berg / BAM ja Draka Comteq (92) kanssa sopimuksen erityisehdoista, joilla varmistetaan rakennuskustannusten pysyminen liiketoimintasuunnitelmassa vahvistetuissa rajoissa. |
| --- | --- |

(153)

UPC yhtyi komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämään alustavaan näkemykseen, jonka mukaan liikeidean elinkelpoisuus on pitkälti riippuvainen investointikustannuksista, ja toteaa, että kustannusarviot ovat erittäin matalia. Alankomaiden viranomaiset väittivät puolestaan, että investointikustannukset perustuvat asianomaisten alueiden topologiaan, suureen asukastiheyteen ja kerrostalojen runsauteen, joiden johdosta kustannukset kotitaloutta kohden jäävät alhaisemmiksi. Lisäksi viranomaiset korostivat, että GNA teki jo [...] 2006 tekniikan alan yritysten Van den Berg / BAM ja Draka Comteq (92) kanssa sopimuksen erityisehdoista, joilla varmistetaan rakennuskustannusten pysyminen liiketoimintasuunnitelmassa vahvistetuissa rajoissa.

| (154) | Kun otetaan huomioon asianomaisten alueiden topografia (tiheään asuttu tasainen alue), se, että sopimuspuolina olevat tekniikan alan yritykset ovat sitoutuneet tekemään sovitut työt liiketoimintasuunnitelman mukaiseen hintaan, sekä käytettävissä olevat vertailuluvut, komissio pitää arvioituja investointikustannuksia realistisina. Komissio panee myös merkille, että GNA on sisällyttänyt kustannusarvioon tietyn marginaalin siltä varalta, että investointikustannukset ylittyvät; tällainen menettely on luonteenomaista varovaiselle markkinasijoittajalle ja lisäosoitus siitä, että investointeja koskevat kustannusarviot ovat uskottavia. |
| --- | --- |

(154)

Kun otetaan huomioon asianomaisten alueiden topografia (tiheään asuttu tasainen alue), se, että sopimuspuolina olevat tekniikan alan yritykset ovat sitoutuneet tekemään sovitut työt liiketoimintasuunnitelman mukaiseen hintaan, sekä käytettävissä olevat vertailuluvut, komissio pitää arvioituja investointikustannuksia realistisina. Komissio panee myös merkille, että GNA on sisällyttänyt kustannusarvioon tietyn marginaalin siltä varalta, että investointikustannukset ylittyvät; tällainen menettely on luonteenomaista varovaiselle markkinasijoittajalle ja lisäosoitus siitä, että investointeja koskevat kustannusarviot ovat uskottavia.

| (155) | Passiivisen verkon arvioitua jäännösarvoa pidetään GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa äärimmäisen tärkeänä taloudellisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja vakuuden tarjoamiseksi sijoittajille. Verkon jäännösarvoa koskeva GNA:n laskelma perustuu eri tekijöihin. Verkon arvioitu arvo [...] on [...] euroa. GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa arvo riippuu yksinomaan saavutetusta levinneisyydestä. Komissio arvioi GNA:n verkon jäännösarvoa vaihtoehtoisen, useaan tekijään perustuvan menetelmän mukaisesti ja päätyi [...] euron arvoon, kun levinneisyys on [...] prosenttia, mikä on vertailukelpoinen GNA:n arvion kanssa. |
| --- | --- |

(155)

Passiivisen verkon arvioitua jäännösarvoa pidetään GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa äärimmäisen tärkeänä taloudellisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja vakuuden tarjoamiseksi sijoittajille. Verkon jäännösarvoa koskeva GNA:n laskelma perustuu eri tekijöihin. Verkon arvioitu arvo [...] on [...] euroa. GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa arvo riippuu yksinomaan saavutetusta levinneisyydestä. Komissio arvioi GNA:n verkon jäännösarvoa vaihtoehtoisen, useaan tekijään perustuvan menetelmän mukaisesti ja päätyi [...] euron arvoon, kun levinneisyys on [...] prosenttia, mikä on vertailukelpoinen GNA:n arvion kanssa.

| (156) | UPC:n mukaan komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä verkon jäännösarvon määrittämiseen käyttämät vertailuluvut (93) ovat turhan optimistisia, koska luvut koskevat vakiintunutta yritystä, jolla on juoksevia tuloja ja asiakkaita. Verkon taloudellisesta elinkaaresta UPC esittää, että enintään 20 vuotta vaikuttaisi kohtuulliselta arviolta GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn [...] vuoden sijaan. UPC kehottaa tekemään kassavirtaan perustuvan arvioinnin verkon jäännösarvon tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

(156)

UPC:n mukaan komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä verkon jäännösarvon määrittämiseen käyttämät vertailuluvut (93) ovat turhan optimistisia, koska luvut koskevat vakiintunutta yritystä, jolla on juoksevia tuloja ja asiakkaita. Verkon taloudellisesta elinkaaresta UPC esittää, että enintään 20 vuotta vaikuttaisi kohtuulliselta arviolta GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn [...] vuoden sijaan. UPC kehottaa tekemään kassavirtaan perustuvan arvioinnin verkon jäännösarvon tarkistamiseksi.

| (157) | Alankomaiden viranomaisten mukaan liiketoimintasuunnitelmassa esitetty verkon jäännösarvon laskelma on realistinen ja tehty oikeaa menetelmää käyttäen. Lisäksi viranomaiset vahvistivat, että valokuituverkkojen taloudellinen elinkaari voi hyvinkin olla [...] vuotta tai jopa pidempi. Viranomaiset väittivät myös, että kunhan verkko on rakennettu kokonaan, sillä on jäännösarvoa, koska se on markkinoiden edelläkävijä ja koska toisen samankaltaisen verkon rakentaminen ei ehkä olisi taloudellisesti kannattavaa siitä syystä, että valokuituliityntäverkoilla on luonnollisen monopolin piirteitä. Viimeksi mainitut tekijät ovat viranomaisten mukaan lisäosoitus siitä, että verkolla on sen käyttöönoton jälkeen huomattavaa arvoa myös siinä tapauksessa, että liiketoimintasuunnitelman tavoitteita ei saavuteta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(157)

Alankomaiden viranomaisten mukaan liiketoimintasuunnitelmassa esitetty verkon jäännösarvon laskelma on realistinen ja tehty oikeaa menetelmää käyttäen. Lisäksi viranomaiset vahvistivat, että valokuituverkkojen taloudellinen elinkaari voi hyvinkin olla [...] vuotta tai jopa pidempi. Viranomaiset väittivät myös, että kunhan verkko on rakennettu kokonaan, sillä on jäännösarvoa, koska se on markkinoiden edelläkävijä ja koska toisen samankaltaisen verkon rakentaminen ei ehkä olisi taloudellisesti kannattavaa siitä syystä, että valokuituliityntäverkoilla on luonnollisen monopolin piirteitä. Viimeksi mainitut tekijät ovat viranomaisten mukaan lisäosoitus siitä, että verkolla on sen käyttöönoton jälkeen huomattavaa arvoa myös siinä tapauksessa, että liiketoimintasuunnitelman tavoitteita ei saavuteta kokonaisuudessaan.

| (158) | Koska tämän parametrin osalta oli käytettävissä vain vähän merkityksellisiä markkinatietoja, komissio käytti verkon jäännösarvon analysointiin vaihtoehtoisia menetelmiä, joista yksi perustui odotettavissa olevaan kassavirtaan (94). Lisäksi toimialaa koskevissa raporteissa (95) vahvistetaan Alankomaiden viranomaisten kanta, jonka mukaan valokuituverkkojen taloudellinen elinkaari voi olla jopa [...]. Käytettävissä olevien tietojen perusteella jäännösarvo ei poikkea merkittävästi vertailutietojen perusteella määritellystä marginaalista. Komissio myös huomauttaa, että aineellisena hyödykkeenä verkolla on todennäköisesti huomattavaa arvoa GNA:n osakkaille [...] (96). |
| --- | --- |

(158)

Koska tämän parametrin osalta oli käytettävissä vain vähän merkityksellisiä markkinatietoja, komissio käytti verkon jäännösarvon analysointiin vaihtoehtoisia menetelmiä, joista yksi perustui odotettavissa olevaan kassavirtaan (94). Lisäksi toimialaa koskevissa raporteissa (95) vahvistetaan Alankomaiden viranomaisten kanta, jonka mukaan valokuituverkkojen taloudellinen elinkaari voi olla jopa [...]. Käytettävissä olevien tietojen perusteella jäännösarvo ei poikkea merkittävästi vertailutietojen perusteella määritellystä marginaalista. Komissio myös huomauttaa, että aineellisena hyödykkeenä verkolla on todennäköisesti huomattavaa arvoa GNA:n osakkaille [...] (96).

| (159) | Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä joitakin alustavia, menetelmiä koskevia epäilyjä GNA:n liiketoimintasuunnitelmasta. Suunnitelmassa ei esimerkiksi ole huomioitu yhtiöveroa. Alankomaiden viranomaisten mukaan GNA:n osakkaiden valitsema yhtiömuoto on gesloten commanditaire vennootschap, joka ei ole velvoitettu maksamaan veroa liikevoitostaan. Näin ollen GNA:n osakkaat konsolidoivat suoraan GNA:n tulokset, ja hanke arvioidaan ennen veroja lasketun tuloksen perusteella. |
| --- | --- |

(159)

Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä joitakin alustavia, menetelmiä koskevia epäilyjä GNA:n liiketoimintasuunnitelmasta. Suunnitelmassa ei esimerkiksi ole huomioitu yhtiöveroa. Alankomaiden viranomaisten mukaan GNA:n osakkaiden valitsema yhtiömuoto on gesloten commanditaire vennootschap, joka ei ole velvoitettu maksamaan veroa liikevoitostaan. Näin ollen GNA:n osakkaat konsolidoivat suoraan GNA:n tulokset, ja hanke arvioidaan ennen veroja lasketun tuloksen perusteella.

| (160) | Tutkittuaan toimenpidettä perusteellisesti muodollisen tutkintamenettelyn aikana komissio on tullut siihen tulokseen, että menetelmiä koskevia epäilyjä herättäneet tekijät ovat vähämerkityksisiä, että ne ovat kytköksissä GNA:n menetelmävalintoihin ja että ne eivät kyseenalaista liiketoimintasuunnitelman yleistä toteutuskelpoisuutta. Komissio myös huomauttaa, että niin yksityiset sijoittajat kuin liiketoimintasuunnitelman tarkistanut PricewaterhouseCoopers (97) ovat hyväksyneet menetelmät, joille liiketoimintasuunnitelma perustuu. |
| --- | --- |

(160)

Tutkittuaan toimenpidettä perusteellisesti muodollisen tutkintamenettelyn aikana komissio on tullut siihen tulokseen, että menetelmiä koskevia epäilyjä herättäneet tekijät ovat vähämerkityksisiä, että ne ovat kytköksissä GNA:n menetelmävalintoihin ja että ne eivät kyseenalaista liiketoimintasuunnitelman yleistä toteutuskelpoisuutta. Komissio myös huomauttaa, että niin yksityiset sijoittajat kuin liiketoimintasuunnitelman tarkistanut PricewaterhouseCoopers (97) ovat hyväksyneet menetelmät, joille liiketoimintasuunnitelma perustuu.

| (161) | Komissio huomauttaa, että Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet joukon herkkyysanalyysejä ja liiketoimintaennusteita (98) osoittaakseen, että GNA:n liiketoimintasuunnitelma on uskottava. Niiden sisältämät tiedot vahvistivat jälleen kerran sen, että GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa on huomioitu kaikki hankkeen riskit ja mahdollisuudet. |
| --- | --- |

(161)

Komissio huomauttaa, että Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet joukon herkkyysanalyysejä ja liiketoimintaennusteita (98) osoittaakseen, että GNA:n liiketoimintasuunnitelma on uskottava. Niiden sisältämät tiedot vahvistivat jälleen kerran sen, että GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa on huomioitu kaikki hankkeen riskit ja mahdollisuudet.

| (162) | Toimittamissaan asiakirjoissa UPC esitti kritiikkiä tietyistä GNA:n liiketoimintasuunnitelman oletuksista, joita ei mainita erikseen johdanto-osan 121 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyssä liiketoimintasuunnitelman arvioinnissa; UPC päätteli, ettei suunnitelma ole kaupallisesti kannattava. Komissio haluaa toistaa, ettei UPC:llä eikä konsulttitoimisto RBB:llä, joka laati UPC:lle asiasta useita eri raportteja tutkinnan yhteydessä, ollut kummallakaan mahdollisuutta tutustua GNA:n liiketoimintasuunnitelmaan. Tästä syystä niiden analyysit perustuivat vapaasti saatavilla oleviin tietoihin, pääasiassa raporttiin (99), jossa analysoidaan amsterdamilaisen valokuituliityntäverkkohankkeen toteutuskelpoisuutta. |
| --- | --- |

(162)

Toimittamissaan asiakirjoissa UPC esitti kritiikkiä tietyistä GNA:n liiketoimintasuunnitelman oletuksista, joita ei mainita erikseen johdanto-osan 121 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyssä liiketoimintasuunnitelman arvioinnissa; UPC päätteli, ettei suunnitelma ole kaupallisesti kannattava. Komissio haluaa toistaa, ettei UPC:llä eikä konsulttitoimisto RBB:llä, joka laati UPC:lle asiasta useita eri raportteja tutkinnan yhteydessä, ollut kummallakaan mahdollisuutta tutustua GNA:n liiketoimintasuunnitelmaan. Tästä syystä niiden analyysit perustuivat vapaasti saatavilla oleviin tietoihin, pääasiassa raporttiin (99), jossa analysoidaan amsterdamilaisen valokuituliityntäverkkohankkeen toteutuskelpoisuutta.

| (163) | Komissio huomauttaa, että liiketoimintasuunnitelman keskeisimmät tekijät, joihin UPC kiinnittää huomiota (levinneisyys, uusien tilaajien prosentuaalinen määrä, irtisanomisten prosentuaalinen määrä, tukkutason tulot, investointikustannukset, verkon odotettavissa oleva elinkaari ja jäännösarvolaskelma), ovat joko sellaisia, jotka komissio on jo huomioinut liiketoimintasuunnitelman arvioinnissaan, tai niillä on arvioinnin kannalta vain vähän merkitystä (esim. suunnitelmassa valittu menetelmä (100)). |
| --- | --- |

(163)

Komissio huomauttaa, että liiketoimintasuunnitelman keskeisimmät tekijät, joihin UPC kiinnittää huomiota (levinneisyys, uusien tilaajien prosentuaalinen määrä, irtisanomisten prosentuaalinen määrä, tukkutason tulot, investointikustannukset, verkon odotettavissa oleva elinkaari ja jäännösarvolaskelma), ovat joko sellaisia, jotka komissio on jo huomioinut liiketoimintasuunnitelman arvioinnissaan, tai niillä on arvioinnin kannalta vain vähän merkitystä (esim. suunnitelmassa valittu menetelmä (100)).

| (164) | UPC korosti myös sitä, että yksittäisten oletusten lisäksi komission on syytä ottaa huomioon myös niiden väliset kytkökset. UPC:n mukaan esimerkiksi laajan levinneisyyden ja korkeiden hintojen yhdistelmää ei pidetä mahdollisena. Komissio arvioi liiketoimintasuunnitelman perustana olevat menettelyn ja luvut ja tuli siihen tulokseen, että tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan näkökulmasta niitä voidaan pitää hyväksyttävinä. |
| --- | --- |

(164)

UPC korosti myös sitä, että yksittäisten oletusten lisäksi komission on syytä ottaa huomioon myös niiden väliset kytkökset. UPC:n mukaan esimerkiksi laajan levinneisyyden ja korkeiden hintojen yhdistelmää ei pidetä mahdollisena. Komissio arvioi liiketoimintasuunnitelman perustana olevat menettelyn ja luvut ja tuli siihen tulokseen, että tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan näkökulmasta niitä voidaan pitää hyväksyttävinä.

| (165) | UPC väitti, ettei se ottanut liiketoimintasuunnitelmaa koskevissa laskelmissaan huomioon sitä, että GNA aikoo myöntää verkon käyttäjille alkuvuosina alennusta, koska kyseinen seikka tuli ilmi vasta menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä. UPC katsoo, että tämä GNA:n panos koko hankkeen markkinointikustannuksiin vähentää hankkeen tuottoa investoijille ja on lisäosoitus siitä, ettei GNA:n liiketoimintasuunnitelma ole toteutuskelpoinen. Komissio huomauttaa, että on tavanomaisen markkinakäytännön mukaista, että uusia palveluja tarjotaan aluksi alennetuin hinnoin määrätynsuuruisen asiakaskunnan muodostamiseksi. Näiden alennusten taloudellinen vaikutus otettiin täysimääräisesti huomioon liiketoimintasuunnitelmassa, jonka komissio analysoi. |
| --- | --- |

(165)

UPC väitti, ettei se ottanut liiketoimintasuunnitelmaa koskevissa laskelmissaan huomioon sitä, että GNA aikoo myöntää verkon käyttäjille alkuvuosina alennusta, koska kyseinen seikka tuli ilmi vasta menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä. UPC katsoo, että tämä GNA:n panos koko hankkeen markkinointikustannuksiin vähentää hankkeen tuottoa investoijille ja on lisäosoitus siitä, ettei GNA:n liiketoimintasuunnitelma ole toteutuskelpoinen. Komissio huomauttaa, että on tavanomaisen markkinakäytännön mukaista, että uusia palveluja tarjotaan aluksi alennetuin hinnoin määrätynsuuruisen asiakaskunnan muodostamiseksi. Näiden alennusten taloudellinen vaikutus otettiin täysimääräisesti huomioon liiketoimintasuunnitelmassa, jonka komissio analysoi.

| (166) | Arcadis-mallista (101), jota UPC esitti GNA:n liiketoimintasuunnitelman mahdolliseksi malliksi, komissio toteaa, ettei malli sisältynyt Alankomaiden viranomaisten toimittamiin asiakirjoihin ja että viranomaiset ovat vakuuttaneet, ettei tutkinnan kohteena olevan hankkeen ja Arcadis-mallin välillä ole mitään yhteyttä. |
| --- | --- |

(166)

Arcadis-mallista (101), jota UPC esitti GNA:n liiketoimintasuunnitelman mahdolliseksi malliksi, komissio toteaa, ettei malli sisältynyt Alankomaiden viranomaisten toimittamiin asiakirjoihin ja että viranomaiset ovat vakuuttaneet, ettei tutkinnan kohteena olevan hankkeen ja Arcadis-mallin välillä ole mitään yhteyttä.

| (167) | Komissiolla ei ole näyttöä siitä, etteikö [...] myöntämää [...] euron lainaa olisi myönnetty markkinaehdoin. [...] (102) laskema korkoprosentti ja varallisuuden mahdollinen vakuusarvo ovat riittävä todistus siitä, että laina on myönnetty markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(167)

Komissiolla ei ole näyttöä siitä, etteikö [...] myöntämää [...] euron lainaa olisi myönnetty markkinaehdoin. [...] (102) laskema korkoprosentti ja varallisuuden mahdollinen vakuusarvo ovat riittävä todistus siitä, että laina on myönnetty markkinaehdoin.

| (168) | Saatettuaan muodollisen tutkinnan päätökseen ja arvioituaan vastaanottamansa lisätiedot komissio päättelee, että GNA:n liiketoimintasuunnitelma on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(168)

Saatettuaan muodollisen tutkinnan päätökseen ja arvioituaan vastaanottamansa lisätiedot komissio päättelee, että GNA:n liiketoimintasuunnitelma on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (169) | Liiketoimintasuunnitelma perustuu ensisijaisesti ennusteeseen, jonka mukaan televiestintä- ja mediamarkkinoiden kehitys Alankomaissa luo huomattavaa nopeiden laajakaistapalvelujen kysyntää ja että iso osa kyseisistä palveluista tarjotaan FttH-verkoissa. GNA:n hintoja ja verkon levinneisyyttä koskevat oletukset perustuvat tähän ennusteeseen, jonka Stratix Consulting ja Delftin teknillinen korkeakoulu vahvistavat laatimassaan raportissa. Kun näitä tekijöitä tarkastellaan yhdessä muiden, esimerkiksi investointikustannuksia koskevien oletusten kanssa, on pääteltävissä, että hanke on siihen sijoittaneille kannattava. |
| --- | --- |

(169)

Liiketoimintasuunnitelma perustuu ensisijaisesti ennusteeseen, jonka mukaan televiestintä- ja mediamarkkinoiden kehitys Alankomaissa luo huomattavaa nopeiden laajakaistapalvelujen kysyntää ja että iso osa kyseisistä palveluista tarjotaan FttH-verkoissa. GNA:n hintoja ja verkon levinneisyyttä koskevat oletukset perustuvat tähän ennusteeseen, jonka Stratix Consulting ja Delftin teknillinen korkeakoulu vahvistavat laatimassaan raportissa. Kun näitä tekijöitä tarkastellaan yhdessä muiden, esimerkiksi investointikustannuksia koskevien oletusten kanssa, on pääteltävissä, että hanke on siihen sijoittaneille kannattava.

| (170) | Komissio on arvioinut suunnitelman siihen sisältyvine oletuksineen vertaamalla hanketta samankaltaisiin hankkeisiin ja varmistamalla suunnitelman sisäisen johdonmukaisuuden ja oletusten toteutumismahdollisuudet. Arvioinnin päätelmä on se, että liiketoimintasuunnitelma on menetelmiltään asianmukainen ja siinä on huomioitu kaikki sellaiset merkitykselliset seikat, jotka voivat vaikuttaa hankkeen onnistumiseen. |
| --- | --- |

(170)

Komissio on arvioinut suunnitelman siihen sisältyvine oletuksineen vertaamalla hanketta samankaltaisiin hankkeisiin ja varmistamalla suunnitelman sisäisen johdonmukaisuuden ja oletusten toteutumismahdollisuudet. Arvioinnin päätelmä on se, että liiketoimintasuunnitelma on menetelmiltään asianmukainen ja siinä on huomioitu kaikki sellaiset merkitykselliset seikat, jotka voivat vaikuttaa hankkeen onnistumiseen.

| (171) | Lisäksi komissio toteaa, ettei GNA:n liiketoimintasuunnitelmaan sisälly oletuksia, jotka olisivat ilmeisen virheellisiä. Suunnitelman perusoletukset ovat realistisia, kun niitä tarkastellaan televiestintä- ja mediamarkkinoiden kehitystä koskevaa ennustetta vasten. Ne vaikuttavat realistisilta myös vastaavanlaisiin hankkeisiin verrattaessa. Periaatteellisista syistä tai merkityksellisten markkinoiden tulevaa kehitystä koskevan, eriävän ennusteen perusteella esitetyt epäilyt tietyistä liiketoimintasuunnitelman oletuksista eivät ole sitä luokkaa, että ne vaarantaisivat suunnitelman uskottavuuden yleisellä tasolla. Tämäntyyppiset näkemyserot ovat erottamaton osa sitä reilua harkintamarginaalia, jota yrittäjät käyttävät investointipäätöksiä tehdessään. |
| --- | --- |

(171)

Lisäksi komissio toteaa, ettei GNA:n liiketoimintasuunnitelmaan sisälly oletuksia, jotka olisivat ilmeisen virheellisiä. Suunnitelman perusoletukset ovat realistisia, kun niitä tarkastellaan televiestintä- ja mediamarkkinoiden kehitystä koskevaa ennustetta vasten. Ne vaikuttavat realistisilta myös vastaavanlaisiin hankkeisiin verrattaessa. Periaatteellisista syistä tai merkityksellisten markkinoiden tulevaa kehitystä koskevan, eriävän ennusteen perusteella esitetyt epäilyt tietyistä liiketoimintasuunnitelman oletuksista eivät ole sitä luokkaa, että ne vaarantaisivat suunnitelman uskottavuuden yleisellä tasolla. Tämäntyyppiset näkemyserot ovat erottamaton osa sitä reilua harkintamarginaalia, jota yrittäjät käyttävät investointipäätöksiä tehdessään.

| (172) | Kaksi yksityistä sijoittajaa, ING RE ja Reggefiber, joiden erikoisalaa ovat investoinnit viestintäinfrastruktuuriin, lähtivät hankkeeseen mukaan huomattavalla panoksella liiketoimintasuunnitelman perusteella. [...] (103). On hyvinkin mahdollista, että odotettavissa olevan tuoton ohella hankkeen strateginen arvo suhteellisen pienimuotoisena pilottihankkeena, jolla testataan toisaalta FttH-teknologian mahdollisuuksia tiuhaan asutuilla alueilla ja toisaalta taustalla olevaa uutta liiketoimintamallia (104), on osaltaan vaikuttanut siihen, että niin julkinen sijoittaja kuin yksityisetkin sijoittajat suostuivat ottamaan suhteellisen suuren riskin (105). |
| --- | --- |

(172)

Kaksi yksityistä sijoittajaa, ING RE ja Reggefiber, joiden erikoisalaa ovat investoinnit viestintäinfrastruktuuriin, lähtivät hankkeeseen mukaan huomattavalla panoksella liiketoimintasuunnitelman perusteella. [...] (103). On hyvinkin mahdollista, että odotettavissa olevan tuoton ohella hankkeen strateginen arvo suhteellisen pienimuotoisena pilottihankkeena, jolla testataan toisaalta FttH-teknologian mahdollisuuksia tiuhaan asutuilla alueilla ja toisaalta taustalla olevaa uutta liiketoimintamallia (104), on osaltaan vaikuttanut siihen, että niin julkinen sijoittaja kuin yksityisetkin sijoittajat suostuivat ottamaan suhteellisen suuren riskin (105).

| (173) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja voisi investoida GNA:han sen liiketoimintasuunnitelman perusteella. Tästä on todisteena se, että kaksi yksityistä markkinatoimijaa investoi GNA:han. |
| --- | --- |

(173)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja voisi investoida GNA:han sen liiketoimintasuunnitelman perusteella. Tästä on todisteena se, että kaksi yksityistä markkinatoimijaa investoi GNA:han.

| (174) | UPC, ONO, FT, COM HEM ja yksi anonyyminä pysytellyt asianomainen osapuoli kehottivat huomautuksissaan komissiota pitämään tutkinnan kohteena olevassa tapauksessa tiukasti kiinni markkinataloussijoittajaperiaatteesta hankkeen oletettu, laajakaistainvestointeihin Euroopassa vaikuttava ennakkotapausluonne huomioon ottaen; komissio haluaa tässä yhteydessä korostaa sitä, että markkinataloussijoittajaperiaatetta on aina sovellettava tapauskohtaisesti vakiintunutta oikeuskäytäntöä ja sen omia päätöksentekokäytäntöjä noudattaen. |
| --- | --- |

(174)

UPC, ONO, FT, COM HEM ja yksi anonyyminä pysytellyt asianomainen osapuoli kehottivat huomautuksissaan komissiota pitämään tutkinnan kohteena olevassa tapauksessa tiukasti kiinni markkinataloussijoittajaperiaatteesta hankkeen oletettu, laajakaistainvestointeihin Euroopassa vaikuttava ennakkotapausluonne huomioon ottaen; komissio haluaa tässä yhteydessä korostaa sitä, että markkinataloussijoittajaperiaatetta on aina sovellettava tapauskohtaisesti vakiintunutta oikeuskäytäntöä ja sen omia päätöksentekokäytäntöjä noudattaen.

| (175) | Kaiken kaikkiaan komissio siis päättelee, että Amsterdamin kaupungin investoinnissa ei ole kyse valtiontuesta, koska se tehtiin samanaikaisesti yksityisen sijoittajan vastaavin ehdoin tekemän huomattavan pääomasijoituksen kanssa. Lisäksi liiketoimintasuunnitelman tarkastelusta ilmeni, että investointi on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(175)

Kaiken kaikkiaan komissio siis päättelee, että Amsterdamin kaupungin investoinnissa ei ole kyse valtiontuesta, koska se tehtiin samanaikaisesti yksityisen sijoittajan vastaavin ehdoin tekemän huomattavan pääomasijoituksen kanssa. Lisäksi liiketoimintasuunnitelman tarkastelusta ilmeni, että investointi on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

VII   PÄÄTELMÄT

| (176) | Alankomaiden viranomaiset ovat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen vastanneet komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämiin epäilyihin komissiota tyydyttävällä tavalla. Erityisesti on saatu vahvistus sille, että Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestoinnit on maksettu takaisin. Komissio toteaa, että Amsterdamin kaupunki on investoinut GNA:han samoin ehdoin kuin hankkeessa osallisena olevat yksityiset sijoittajat, jotka osallistuvat hankkeeseen GNA:n liiketoimintasuunnitelman perusteella. |
| --- | --- |

(176)

Alankomaiden viranomaiset ovat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen vastanneet komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämiin epäilyihin komissiota tyydyttävällä tavalla. Erityisesti on saatu vahvistus sille, että Amsterdamin kaupungin ennakkoinvestoinnit on maksettu takaisin. Komissio toteaa, että Amsterdamin kaupunki on investoinut GNA:han samoin ehdoin kuin hankkeessa osallisena olevat yksityiset sijoittajat, jotka osallistuvat hankkeeseen GNA:n liiketoimintasuunnitelman perusteella.

| (177) | Tästä syystä komissio päättelee, että Amsterdamin kaupungin investoinnissa GNA:han ei ole kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, koska investointi on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

(177)

Tästä syystä komissio päättelee, että Amsterdamin kaupungin investoinnissa GNA:han ei ole kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, koska investointi on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissiolle 17 päivänä toukokuuta 2005 ilmoitettu Amsterdamin kaupungin investointi Glasvezelnet Amsterdam C.V.:hen valokuituliityntäverkon rakentamiseksi Amsterdamiin ei ole Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Toimenpiteen saa tästä syystä toteuttaa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 134, 16.6.2007, s. 9: Valtiontuki C 53/06 (ex N 262/05) – Citynet Amsterdam – Amsterdamin kaupungin investointi ”kuitua kotiin” -verkkoon – Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

1

(2)  VECAI toimitti lisätietoja sähköpostiviesteillä, jotka kirjattiin saapuneiksi 27.12.2005, 11.1.2006 ja 31.1.2006.

2

(3)  UPC Nederland BV on Liberty Global Inc.:n tytäryhtiö. UPC Nederland BV toimii Alankomaissa nimellä UPC. Liberty Global Inc. (jäljempänä ’Liberty Global’) on kansainvälinen kaapelioperaattori, joka tarjoaa video- ja puhelinpalveluja sekä Internetyhteyksiä. Yritys ylläpitää laajakaistaverkkoja eri maissa.

3

(4)  UPC toimitti kyseiset tiedot 12.5.2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 15.5.2006.

4

(5)  19. ja 31.5. sekä 1., 7. ja 13.6.2006.

5

(6)  18., 25. ja 29.8.2006.

6

(7)  Yleisesti saatavilla olevien tietojen mukaan, esim. artikkelit sanomalehdissä Het Parool (7. heinäkuuta 2006) ja Trouw (13. lokakuuta 2006).

7

(8)  Sähköpostiviesti kirjattiin saapuneeksi 22. syyskuuta 2006.

8

(9)  Hovioikeuden 21.11.2006 päivätty pöytäkirja nro 200601252.

9

(10)  Hovioikeuden 18. tammikuuta 2007 antama tuomio asiassa 1252/06 KG.

10

(11)  Data room soveltuu käytettäväksi esim. yrityssulautumien ja -kauppojen yhteydessä tehtävässä due diligence -tarkastuksessa, ja se tarjoaa potentiaalisille tarjoajille mahdollisuuden tutustua yrityksen luottamuksellisiin tietoihin.

11

(12)  Ks. alaviite 1.

12

(13)  17.7.2007 päivätty ja samana päivänä saapuneeksi kirjattu kirje.

13

(14)  16.7.2007 päivätty ja samana päivänä saapuneeksi kirjattu kirje.

14

(15)  17.7.2007 päivätty ja samana päivänä saapuneeksi kirjattu kirje.

15

(16)  17.7.2007 päivätty ja samana päivänä saapuneeksi kirjattu kirje.

16

(17)  17.7.2007 päivätty ja samana päivänä saapuneeksi kirjattu kirje, jonka ei-luottamuksellinen toisinto vastaanotettiin 27.7.2007.

17

(18)  Valokuituliityntäverkkoja pidetään sähköisen viestinnän seuraavana merkittävänä kehitysaskeleena. Nykyisiin kuparijohdinverkkoihin (esim. ADSL ja kaapeli) verrattuna uudet valokuituverkot tarjoavat paljon suurempia nopeuksia ja symmetrisiä palveluja. On odotettavissa, että niiden ansiosta syntyy lukuisia uusia ja innovatiivisia, IP-pohjaisia palveluja ja sovelluksia (IPTV, tilausvideo, etähoitopalvelut jne.).

18

(19)  Tarjouskilpailun verkon rakentamisesta voitti Van den Berg Infrastructuren (BAM) / Draka Comteq Telecom. BAM on suuri rakennusalan yritys, jonka tytäryritys Van den Berg on, ja Draka Comteq on kaapelivalmistaja. Verkon toiminnasta vastaavaksi on valittu BBned (tarjouskilpailu 2005/S 79-076325).

19

(20)  ING RE on finanssiryhmittymä ING:n (pankki- ja vakuutuspalvelut) tytäryritys.

20

(21)  Reggefiber on osallisena monissa Alankomaissa käynnissä olevissa valokuituhankkeissa, ja se on yhteydessä Volker Wessels -nimiseen rakennusalan konserniin.

21

(22)  Alankomaissa toimivien yleishyödyllisten asuntotuotantoyhtiöiden rahoitus on parhaillaan komission valtiontukimenettelyn kohteena (asia E-2/2005, Bestaande woonwet en financieringsmethoden voor woningbouwcorporaties). VECAI pyysi 20.12.2005 päivätyllä kirjeellä komissiota selvittämään yleishyödyllisten asuntotuotantoyhtiöiden oikeudellista asemaa valtiontukisääntöjen perusteella. Komissio vastasi 3.2.2006 päivätyllä kirjeellä ilmoittaen, että kilpailun pääosasto käsittelee asiaa edellä mainitun, edelleen vireillä olevan menettelyn puitteissa.

22

Bestaande woonwet en financieringsmethoden voor woningbouwcorporaties

(23)  Alueen asunnoista noin kolmannes (13 000) on asuntotuotantoyhtiöiden omistuksessa.

23

(24)  [...]: Hakasulkujen sisällä olevat tiedot ovat salassapitovelvollisuuden alaisia.

24

(25)  [...]

25

(26)  BBned on laajakaistaoperaattori ja Telecom Italian tytäryritys. Se valittiin tarjouskilpailulla, joka julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä17.7.2004 viitenumerolla 2004/S 138-118456.

26

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(27)  [...]

27

(28)  Televiestinnän alalla käsitteellä ”triple play” tarkoitetaan nopean internetyhteyden sekä televisio- ja puhelinpalvelujen tarjoamista yhden ainoan laajakaistaliittymän välityksellä.

28

(29)  Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-73/98, Société chimique Prayon-Rupel SA vastaan komissio, antaman tuomion (Kok. 2001, s. II-867) 93 kohdan mukaan ”perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan nojalla suoritettavaan alustavaan tutkintaan yleensä kuluvan ajan huomattava ylittäminen voi yhdessä muiden seikkojen kanssa johtaa siihen, että komissiolla on katsottava olleen sellaisia vakavia arviointivaikeuksia, jotka edellyttävät perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamista”.

29

(30)  Kaupunki oli antanut vuosina 2003 ja 2004 useita toimeksiantoja selvitysten tekemiseksi hankkeen valmistelua silmällä pitäen, ja se järjesti tarjouskilpailuja verkon rakentamisesta ja ylläpidosta. Lisäksi kaupunki rahoitti tiettyjä kaivutöitä ja hankki ohjelmiston verkon rakentamista varten. Nämä kaupungin tekemät ennakkoinvestoinnit olivat suuruudeltaan [...] euroa.

30

(31)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 30 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

31

(32)  Koska GNA:n liiketoimintasuunnitelma oli Alankomaiden viranomaisten pyynnöstä salassapitovelvollisuuden alainen, RBB Economics ei voinut tutustua siihen, mistä syystä toimiston selvitys perustui julkisesti saatavilla oleviin tietoihin ja menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen julkiseen toisintoon.

32

(33)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 30 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

33

(34)  Irtisanomisten kokonaisprosenttimäärään sisältyvät kaikki asiakkaat, jotka ovat siirtyneet UPC:ltä toisten operaattoreiden (KPN:n, GNA:n, muuton myötä toisen alueellisen operaattorin jne.) asiakkaiksi. Tästä syystä UPC pitää lukua korkeimpana mahdollisena irtisanomisten prosentuaalisena määränä, jonka GNA:n uusi valokuituverkko olisi tässä vaiheessa voinut saavuttaa.

34

(35)  GNA aloitti verkon käyttöönoton lokakuussa 2006, ja BBnedin välityksellä GNA:n verkkoa käyttävät vähittäisoperaattorit alkoivat tarjota palvelujaan maaliskuussa 2007.

35

(36)  Tietyissä Nuenenin ja Hillegomin osissa valokuituverkon kautta tarjottavien palvelujen markkinaosuus on vuoden kuluttua toiminnan aloittamisesta yli 80 prosenttia. Nuenenin ja Hillegomin hankkeissa lähtökohta on eri kuin Amsterdamissa; esimerkiksi Hillegomin hankkeessa ei ole mukana julkisia sijoittajia.

36

(37)  Nuenenin valokuituverkkoon kuuluu 7 400 kotitaloutta, mikä on vähemmän kuin 25 prosenttia Amsterdamin hankkeen tämänhetkisestä laajuudesta.

37

(38)  Ks. komission 19. heinäkuuta 2006 tekemä päätös K 35/05 laajakaistaverkon kehittämisestä Appingedamissa (EUVL L 86, 27.3.2007, s. 1). Päätöksessä komissio katsoi valokuituliityntäverkon rakentamiseen myönnetyn tuen yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, koska Appingedamin kunta rakensi verkon valtiontuella samaan aikaan kun yksityiset laajakaistaverkko-operaattorit tarjosivat vastaavia palveluja alueella. Appingedamin hankkeeseen ei osallistunut yksityisiä rahoittajia, eivätkä Alankomaiden viranomaiset vedonneet markkinataloussijoittajaperiaatteeseen.

38

(39)  Arcadis on tekniikan alan yritys, joka tarjoaa hankehallinnointi-, neuvonta- ja insinööripalveluja valokuituverkkojen rakentamiseen.

39

(40)  Malli löytyy osoitteesta http://ngn.arcadis.nl/

40

(41)  Ks. alaviite 37.

41

(42)  Valkoisen, harmaan ja mustan alueen ero riippuu laajakaistapalvelujen senhetkisestä tarjonnasta. Yleisesti ottaen valkoiset alueet ovat harvaan asuttuja alueita tai maaseutua, joilla ei ole tarjolla laajakaistapalveluja. Harmaat alueet ovat vyöhykkeitä, joiden joissakin osissa on jo tarjolla laajakaistapalveluja, ja mustat alueet vyöhykkeitä, joilla laajakaistapalveluja on tarjolla vähintään kahdessa kilpailevassa infrastruktuuriverkossa (esim. puhelin- ja kaapelitelevisioverkossa).

42

(43)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, Yhteiset toimet kasvun ja työllisyyden hyväksi: yhteisön Lissabon-ohjelma (KOM(2005) 330 lopullinen, 20.7.2005).

43

Yhteiset toimet kasvun ja työllisyyden hyväksi: yhteisön Lissabon-ohjelma

(44)  Stratix Consultingin ja Delftin teknillisen korkeakoulun Alankomaiden viranomaisille laatimasta raportista käy ilmi, että Alankomaissa oli joulukuussa 2006 käynnissä noin 50 valokuituverkon rakennushanketta ja että sama määrä uusia hankkeita oli ilmoitettu käynnistettävän alkaen vuodesta 2007. Raportti julkaistiin 8.3.2007, ja se toimitettiin komissiolle 16.3.2007.

44

(45)  Tiedot toimitettiin 9. ja 12.11.2007.

45

(46)  [...]

46

(47)  Keskimääräisillä pääomakustannuksilla (WACC) ilmaistaan yrityksen oman ja vieraan pääoman suhteelliset kustannukset. WACC on yleisesti hyväksytty taloudellinen indikaattori, jonka avulla lasketaan yrityksen tai hankkeen tuotto, jota (niin oman kuin vieraan) pääoman tarjoajat tavoittelevat hankkeen riskit huomioon ottaen. Sellaisilla yrityksillä ja hankkeilla, joissa on mahdollista saavuttaa pääomakustannuksia suurempi tuotto (esim. sisäisen tuottoprosentin (IRR) perusteella mitattuna), on lisäarvoa sijoittajille. Sen sijaan yrityksillä ja hankkeilla, jotka kyllä saattavat tuottaa voittoa mutta joiden tuotto jää alle pääomakustannusten, ei ole investointiarvoa.

47

(48)  Komission vertailuanalyysissä GNA:n liiketoimintasuunnitelman oletuksia verrattiin samankaltaisista, pääasiassa eurooppalaisista televiestintäalan yrityksistä käytettävissä oleviin tietoihin.

48

(49)  Sisäistä tuottoprosenttia (IRR) käytetään pitkän aikavälin investointeja koskevassa päätöksenteossa ja investointihankkeiden keskinäisessä vertailussa.

49

(50)  Esimerkiksi vertaissovellukset, tiedostojen lataaminen ja HDTV-palvelut.

50

(51)  Ks. alaviite 44.

51

(52)  Alankomaiden viranomaiset viittaavat erityisesti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-296/97, Alitalia vastaan komissio, antamaan tuomioon (Kok. 2000, s. II-3871, 80 ja 81 kappale), yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-303/88, Italia vastaan komissio, antamaan tuomioon (Kok. 1991, s. I-1433, 20 kappale) ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-358/94, Air France vastaan komissio, antamaan tuomioon (Kok. 1996, s. II-2109, 70 kappale).

52

(53)  Alankomaiden viranomaiset viittaavat neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 soveltamiseen liittyvästä menettelystä (Swissair/Sabena) tehtyyn komission päätökseen 95/404/EY (EYVL L 239, 7.10.1995, s. 28) ja komission päätökseen asiassa N 172/2000 (Irlanti), siemen- ja riskipääomaohjelma (EYVL C 37, 3.2.2001, s. 48).

53

(54)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

54

(55)  France Telecom myi Orange Netherlands ja Nederland Breedband -nimiset tytäryhtiönsä hiljattain Deutsche Telekomille. Komissio hyväksyi kaupan 20.8.2007.

55

(56)  Tuoreimmat UPC:n toimittamat irtisanomisluvut koskevat tilannetta 1.6.2007.

56

(57)  Ks. myös alaviite 41.

57

(58)  Ks. esim. komission päätös 2007/175/EY, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006, laajakaistaverkon kehittämisestä Appingedamissa (EUVL L 86, 27.3.2007, s. 1); ks. myös alaviite 37.

58

(59)  Asian C-345/02, Pearle BV ym. (Kok. 2004, s. I-7139) 35 kappale, jossa viitataan asian C-303/88, Italia vastaan komissio (Kok. 1991, s. I-1433), 11 kappaleeseen ja asian C-482/99, Ranska vastaan komissio (Stardust Marine) (Kok. 2002, s. I-4379), 24 kappaleeseen.

59

(60)  Juridisesta näkökulmasta kaupunki ei investoi GNA:han, vaan investointi tapahtuu erillisyhtiön välityksellä, joka on perustettu [...] hanketta varten ja jonka Amsterdamin kaupunki omistaa Ontwikkelingsbedrijf Amsterdam -yrityksen (OGA, Amsterdamin kaupungin omistama yritys) välityksellä. Investointi tehdään siis valtion varoin ja valtio vastaa siitä (kaupunki omistaa tytäryrityksen ja investointipäätöksen teki kaupunki oman tytäryrityksensä nimissä tehdystä aloitteesta). Näin ollen asian C-482/99, Stardust Marine (ks. alaviite 58), 37 kappaleessa esitetyt edellytykset täyttyvät.

60

(61)  Ks. esim. tuomio yhdistetyissä asioissa C-328/99 ja C-399/00, Italian tasavalta ja SIM 2 Multimedia SpA vastaan komissio (Kok. 2003, s. I-4035, 37 ja 38 kappale), nk. Seleco-tuomio; tuomio yhdistetyissä asioissa C-296 ja 318/82, Alankomaat ja Leeuwarder Papierwarenfabriek BV vastaan komissio (Kok. 1985, s. 809, 17 kappale); edellä jo mainittu EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen lentoliikennealan valtiontukeen, 25 ja 26 kohta; komission päätös 2006/621/EY valtiontuesta, jonka Ranska on myöntänyt France Télécomille (EUVL L 257, 20.9.2006, s. 11); sekä komission tiedonanto jäsenvaltioille Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3,).

61

(62)  Ks. esim. tuomiot asioissa C-308/88, Italia vastaan komissio (Kok. 1991, s. I-1433, 20 kappale), nk. ENI-Lanerossi-tuomio, ja T-358/94, Air France vastaan komissio (Kok. 1996, s. II-2109, 70 kappale).

62

(63)  Asia T-296/97, Alitalia (Kok. 2000, s. II-3871, 81 kohta); asia T-385/94, Air France (Kok. 1996, s. II-2109, 148 ja 149 kohta). Ks. myös komission kanta, joka koskee ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamista julkisiin yrityksiin, EY:n tiedote 9/1984, 3.2 kohdan i ja iii alakohta.

63

(64)  Toisin sanoen yhdessä sopimuksessa ehdot voivat olla samat, mutta sen lisäksi voi olla muita sopimuksia, joissa määrätään lisäehdoista niihin liittyvine oikeuksineen ja velvoitteineen.

64

(65)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen alaviite 48.

65

(66)  Kaikki ING:n osakkeet on laskettu pörssin kautta liikkeeseen, eikä yksikään osakas omista yli 5:tä prosenttia yrityksen osakkeista. Reggefiber on Reggeborghin tytäryritys, ja Reggeborgh on puolestaan Wesselsin perheen sijoitusväline. Ks. myös alaviitteet 20 ja 21.

66

(67)  Yksityissektorin panoksen merkitys on kytköksissä myös siihen, että nk. mustilla alueilla laajakaistainvestointeja tekevät lähinnä yksityisoperaattorit. Ks. myös johdanto-osan 84 kappale.

67

(68)  Johdanto-osan 49 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

68

(69)  Ks. myös johdanto-osan 54 ja 55 kappale.

69

(70)  Johdanto-osan 52 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

70

(71)  Muun muassa 29.9.2006 päivätyssä kirjeessä Alankomaiden viranomaisille.

71

(72)  Ks. myös johdanto-osan 59 kappale. Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että koron määrä oli [...] euroa ja että GNA maksoi sen [...].

72

(73)  Ks. esim. Alitalian rakenneuudistussuunnitelmasta tehdyn komission päätöksen 2006/176/EY (EUVL L 69, 8.3.2006, s. 1) johdanto-osan 194 kappale: ”Tarjouksensa esittämiseksi Deutsche Bank on tehnyt arvioinnin Alitalian strategiasta ja tulevista kannattavuusnäkymistä. Lisäksi se aikoo ennen lopullisen sopimuksen tekemistä tehdä due diligence -tarkastuksen, jollainen kaikkien sijoittajien on tehtävä ennen operaation käynnistämistä.”

73

(74)  Johdanto-osan 62 kappale.

74

(75)  Liiketoimintasuunnitelman arvioinnissa viitataan lähinnä UPC:hen, koska sen toimittamat asiakirjat sisältävät eniten yksityiskohtaista tietoa. Arvioinnissa käsitellään kuitenkin myös muiden asianomaisten osapuolten esittämiä yleisiä huomautuksia.

75

(76)  Johdanto-osan 63 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

76

(77)  Tarkistus tehtiin 2.5.2006 Alankomaiden viranomaisten puolesta ja sitä koskeva kertomus toimitettiin komissiolle 11.5.2006.

77

(78)  Raportti toimitettiin 16.3.2007; ks. myös johdanto-osan 75 kappale.

78

(79)  UPC (hollantilainen kaapelioperaattori) 10,6 %, Fastweb (italialainen laajakaistaoperaattori) 9 %, Telenet (flaamilainen kaapelioperaattori) 8,5 % ja KPN (vakiintunut hollantilainen televiestintäyritys) 8,1 %.

79

(80)  Huomattakoon, että UPC ei toimittamissaan asiakirjoissa myöskään käyttänyt näitä indikaattoreita GNA:n liiketoimintasuunnitelmaa koskevia huomioitaan varten.

80

(81)  [...]

81

(82)  UPC/RBB perustivat analyysinsä julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, erityisesti ING:n analyytikkojen European Telecoms -nimiseen raporttiin (24.2.2006) Amsterdamin FttH-hankkeen toteutuskelpoisuudesta.

82

(83)  Kyseessä on Chello Extreme, joka tarjoaa tällä hetkellä nopeuksia 20 Mbit/s (verkosta käyttäjälle) ja 2 Mbit/s (käyttäjältä verkkoon).

83

(84)  Kyseisillä paikkakunnilla valokuituverkon levinneisyys on jo yli 80 prosenttia.

84

(85)  Esim. JPMorganin selvitys vuodelta 2006: The fibre battle – Changing Dynamics in European Wirelines, 4.10.2006. JPMorgan laski myös, että FttH-infrastruktuuri – joka tarjoaa avoimen käyttöoikeuden keskisuurilla kaupunkimarkkinoilla – maksaa itsensä takaisin, kun markkinaosuus nousee vähintään 25 prosenttiin.

85

(86)  Esim. Reggefiberin investoinnit Alankomaissa ja muiden operaattoreiden investoinnit Ranskassa ja muissa Euroopan maissa. Ks. myös Stratixin julkaisu The Netherlands: FTTH deployment overview, 4Q2006, tammikuu 2007.

86

(87)  Lähde: Supplement to the RBB report on Amsterdam’s investment in the FttH Citynet project, 7.11.2006.

87

(88)  Pilmo, Unet ja InterNLnet tarjoavat jo nyt palveluja GNA:n verkossa rajatulla maantieteellisellä alueella.

88

(89)  Kolmitasomallin kuvaus: ks. johdanto-osan 23 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

89

(90)  Tukkuhintojen arviointi: ks. johdanto-osan 146 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

90

(91)  Koko infrastruktuuria (aktiivista ja passiivista) koskevat kustannusarviot jakautuvat jokaista verkkoon liitettyä asuntoa kohti seuraavasti: UPC/RBB 1 500 euroa (aktiivinen 1 000, passiivinen 500 euroa), KPN 1 300 euroa, Hillegom (hollantilainen FttH-hanke) 1 200 euroa, Corning (valokuitukaapeleiden valmistaja) 1 200 euroa, Arthur D. Little (konsulttitoimisto) 1 000 euroa (aktiivinen 600, passiivinen 400 euroa), Fastweb (italialainen laajakaistaoperaattori) 1 200 euroa, ARCEP (ranskalainen sääntelyelin) 2 000 euroa (vuosia 2005 ja 2006 koskevat tiedot) ja JPMorgan (konsulttitoimisto) 1 000–2 000 euroa.

91

(92)  Ks. myös alaviite 19.

92

(93)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen alaviite 37.

93

(94)  Kassavirtaan perustuvan arvion (jota UPC suositti) tuloksena arvoksi tuli [...] euroa.

94

(95)  Ks. esim. asiakirjat, joita FttH Council julkaisee osoitteessa http://www.ftthcouncil.org/, tai Gartnerin 14.2.2006 päivätty selvitys Governments Can Bring Moore’s Law to Broadband Access.

95

(96)  Alankomaiden viranomaiset toimittivat useita herkkyysanalyysejä ja liiketoimintaennusteita osana GNA:n liiketoimintasuunnitelmaa. Viranomaiset osoittivat, että pahimmassakin mahdollisessa tapauksessa infrastruktuurin arvo olisi riittävä [...].

96

(97)  GNA:n nimissä 2.5.2006 tehty tilintarkastus, jota koskeva kertomus toimitettiin komissiolle 11.5.2006. Ks. myös johdanto-osan 125 kappale.

97

(98)  Liiketoimintasuunnitelmasta puhuttaessa herkkyysanalyysit auttavat päätöksentekijöitä arvioimaan sitä, miten herkkiä liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt taloudelliset tulokset ovat taustaoletuksissa tapahtuville muutoksille. Samaan tapaan eri liiketoimintaennusteilla hankkeen tuloksia voidaan selvittää sen mukaan, mitkä markkinaoletukset on valittu lähtökohdaksi.

98

(99)  Kyseisessä ING:n raportissa tultiin lopputulokseen, jonka mukaan Amsterdamiin rakennettava FttH-verkko on taloudellisesti toteutuskelpoinen ja elinkelpoinen (ING, European Telecoms, 24.2.2006). Raportissa käytetty liiketoimintasuunnitelma eroaa kuitenkin huomattavasti GNA:n liiketoimintasuunnitelmasta (mm. menetelmien, aikataulun ja taloudellisten tavoitteiden osalta.)

99

European Telecoms

(100)  GNA:n menetelmä on eri kuin ING:n raportissa käytetty (ks. alaviite 98). GNA:n menetelmässä ei tarvittu pääomakustannusindikaattoria. Komissio käytti analyysissään myös pääomakustannuksia koskevia lukuja verratakseen niitä GNA:n liiketoimintasuunnitelmassa esitettyyn IRR:ään. Ks. myös johdanto-osan 134 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

100

(101)  Ks. johdanto-osan 41 kappale.

101

(102)  Viranomaiset toimittavat lainasopimukset komissiolle [...]; sopimuksissa korko on [...] prosenttia.

102

(103)  [...]

103

(104)  Kyseessä on kolmitasomalli, jossa verkon passiivista ja aktiivista tasoa ylläpidetään ja hallinnoidaan erikseen ja johon kaikilla vähittäistason operaattoreilla on avoin ja syrjimätön käyttöoikeus; ks. myös kuva 1.

104

(105)  Pienten riskialttiiden investointien tarkasteluun voidaan käyttää myös nk. reaalioptioteoriaa, jonka mukaan riskialttiit investoinnit voidaan tehdä kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa tehdään vain pieni investointi (toisin sanottuna yritys ostaa option). Jonkin ajan kuluttua, kun yrityksellä on käytettävissään enemmän tietoa, se voi tehdä suuremman investoinnin (eli käyttää hankkimaansa optiota) tai luopua hankkeesta, jolloin sen tappiot rajoittuvat alkuperäiseen pieneen investointiin (eli option kustannuksiin). Ottamalla suuremman riskin ja alistumalla suurempaan epävarmuuteen ensimmäisessä vaiheessa (pieni panos) yritykset voivat pienentää myöhemmin tekemiensä (suurempien) investointien riskejä.

105

---

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/50

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä syyskuuta 2008,

muuntogeenistä soijaa A2704–12 (ACS-GMØØ5–3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 4735)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/730/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Bayer CropScience AG toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2005 Alankomaiden toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen soijaa A2704–12 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamiseksi markkinoille, jäljempänä ’hakemus’. |
| --- | --- |

(1)

Bayer CropScience AG toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2005 Alankomaiden toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen soijaa A2704–12 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamiseksi markkinoille, jäljempänä ’hakemus’.

| (2) | Hakemus kattaa myös sellaisten muiden soijaa A2704–12 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille, joita viljelyä lukuun ottamatta käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta soijaa. Näin ollen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 artiklan 5 kohdan ja 17 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti hakemus sisältää geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (2) liitteissä III ja IV vaaditut tiedot sekä direktiivin 2001/18/EY liitteessä II säädettyjen periaatteiden mukaisesti suoritetun riskinarvioinnin tiedot ja päätelmät. |
| --- | --- |

(2)

Hakemus kattaa myös sellaisten muiden soijaa A2704–12 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille, joita viljelyä lukuun ottamatta käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta soijaa. Näin ollen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 artiklan 5 kohdan ja 17 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti hakemus sisältää geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (2) liitteissä III ja IV vaaditut tiedot sekä direktiivin 2001/18/EY liitteessä II säädettyjen periaatteiden mukaisesti suoritetun riskinarvioinnin tiedot ja päätelmät.

| (3) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antoi 10 päivänä elokuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti myönteisen lausunnon ja esitti päätelmänään, ettei hakemuksessa kuvattua soijaa A2704–12 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden, jäljempänä ’tuotteet’, saattamisesta markkinoille todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle taikka ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa (3). Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen tarkasteli kaikkia niitä erityisiä kysymyksiä ja huolenaiheita, joita jäsenvaltiot olivat tuoneet esiin lausunnoissa, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset olivat esittäneet kyseisen asetuksen 6 artiklan 4 kohdan ja 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antoi 10 päivänä elokuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti myönteisen lausunnon ja esitti päätelmänään, ettei hakemuksessa kuvattua soijaa A2704–12 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden, jäljempänä ’tuotteet’, saattamisesta markkinoille todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle taikka ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa (3). Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen tarkasteli kaikkia niitä erityisiä kysymyksiä ja huolenaiheita, joita jäsenvaltiot olivat tuoneet esiin lausunnoissa, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset olivat esittäneet kyseisen asetuksen 6 artiklan 4 kohdan ja 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (4) | Tarkasteltuaan kaikkia hakemuksessa olevia tietoja molekulaarisesta karakterisoinnista, koostumusanalyysistä ja viljelyominaisuuksista elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että soija A2704–12 on samanlaista kuin geeniteknisesti muuntamaton vastineensa, minkä vuoksi ei tarvita eläimillä tehtäviä lisätutkimuksia elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden osalta (esimerkiksi 90 päivän toksisuuskoe rotalla). |
| --- | --- |

(4)

Tarkasteltuaan kaikkia hakemuksessa olevia tietoja molekulaarisesta karakterisoinnista, koostumusanalyysistä ja viljelyominaisuuksista elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että soija A2704–12 on samanlaista kuin geeniteknisesti muuntamaton vastineensa, minkä vuoksi ei tarvita eläimillä tehtäviä lisätutkimuksia elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden osalta (esimerkiksi 90 päivän toksisuuskoe rotalla).

| (5) | Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että hakijan toimittama ympäristönseurantasuunnitelma, joka koostuu yleisestä seurantasuunnitelmasta, on tuotteiden esitetyn käyttötarkoituksen mukainen. |
| --- | --- |

(5)

Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että hakijan toimittama ympäristönseurantasuunnitelma, joka koostuu yleisestä seurantasuunnitelmasta, on tuotteiden esitetyn käyttötarkoituksen mukainen.

| (6) | Kyseiset seikat huomioon ottaen tuotteille olisi myönnettävä lupa. |
| --- | --- |

(6)

Kyseiset seikat huomioon ottaen tuotteille olisi myönnettävä lupa.

| (7) | Jokaiselle muuntogeeniselle organismille olisi osoitettava yksilöllinen tunniste järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille 14 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 65/2004 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Jokaiselle muuntogeeniselle organismille olisi osoitettava yksilöllinen tunniste järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille 14 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 65/2004 (4) mukaisesti.

| (8) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon perusteella soijaa A2704–12 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun osalta ei näytä olevan tarpeen esittää muita erityisiä merkitsemisvaatimuksia kuin ne, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa. Jotta kuitenkin varmistetaan tuotteiden käyttö tässä päätöksessä säädetyn luvan rajoissa, niiden muuntogeenistä organismia sisältävien tai siitä koostuvien rehujen sekä elintarvikkeisiin ja rehuihin kuulumattomien tuotteiden, joille haetaan lupaa, merkintöjä olisi täydennettävä selkeällä maininnalla, että kyseisiä tuotteita ei saa käyttää viljelyyn. |
| --- | --- |

(8)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon perusteella soijaa A2704–12 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun osalta ei näytä olevan tarpeen esittää muita erityisiä merkitsemisvaatimuksia kuin ne, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa. Jotta kuitenkin varmistetaan tuotteiden käyttö tässä päätöksessä säädetyn luvan rajoissa, niiden muuntogeenistä organismia sisältävien tai siitä koostuvien rehujen sekä elintarvikkeisiin ja rehuihin kuulumattomien tuotteiden, joille haetaan lupaa, merkintöjä olisi täydennettävä selkeällä maininnalla, että kyseisiä tuotteita ei saa käyttää viljelyyn.

| (9) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon perusteella ei ole tarpeen asettaa markkinoille saattamista koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia ja/tai käyttöä ja käsittelyä koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia, markkinoille saattamisen jälkeen toteutettavaa seurantaa koskevat vaatimukset mukaan luettuina, eikä asettaa tiettyjen ekosysteemien tai ympäristöjen ja/tai maantieteellisten alueiden suojelua koskevia erityisiä ehtoja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 5 kohdan e alakohdan ja 18 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon perusteella ei ole tarpeen asettaa markkinoille saattamista koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia ja/tai käyttöä ja käsittelyä koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia, markkinoille saattamisen jälkeen toteutettavaa seurantaa koskevat vaatimukset mukaan luettuina, eikä asettaa tiettyjen ekosysteemien tai ympäristöjen ja/tai maantieteellisten alueiden suojelua koskevia erityisiä ehtoja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 5 kohdan e alakohdan ja 18 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisesti.

| (10) | Kaikki tuotteiden lupaa koskevat oleelliset tiedot olisi kirjattava yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Kaikki tuotteiden lupaa koskevat oleelliset tiedot olisi kirjattava yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti.

| (11) | Muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1830/2003 (5) 4 artiklan 6 kohdassa vahvistetaan muuntogeenisistä organismeista koostuvien tai niitä sisältävien tuotteiden merkitsemisvaatimukset. |
| --- | --- |

(11)

Muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1830/2003 (5) 4 artiklan 6 kohdassa vahvistetaan muuntogeenisistä organismeista koostuvien tai niitä sisältävien tuotteiden merkitsemisvaatimukset.

| (12) | Tästä päätöksestä on ilmoitettava bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan sopimuspuolille muuntogeenisten organismien valtioiden rajat ylittävistä siirroista 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1946/2003 (6) 9 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Tästä päätöksestä on ilmoitettava bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan sopimuspuolille muuntogeenisten organismien valtioiden rajat ylittävistä siirroista 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1946/2003 (6) 9 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| (13) | Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, minkä vuoksi komissio toimitti neuvostolle 28 päivänä huhtikuuta 2008 neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) 5 artiklan mukaisesti ehdotuksen, johon neuvostolla oli kolme kuukautta aikaa vastata. |
| --- | --- |

(13)

Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, minkä vuoksi komissio toimitti neuvostolle 28 päivänä huhtikuuta 2008 neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) 5 artiklan mukaisesti ehdotuksen, johon neuvostolla oli kolme kuukautta aikaa vastata.

| (14) | Neuvosto ei kuitenkaan vastannut vaaditussa määräajassa, joten komission olisi nyt tehtävä asiaa koskeva päätös, |
| --- | --- |

(14)

Neuvosto ei kuitenkaan vastannut vaaditussa määräajassa, joten komission olisi nyt tehtävä asiaa koskeva päätös,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muuntogeeninen organismi ja yksilöllinen tunniste

Muuntogeeniselle soijalle (Glycine max) A2704–12, siten kuin se määritellään tämän päätöksen liitteessä olevassa b kohdassa, osoitetaan yksilöllinen tunniste ACS-GMØØ5–3 asetuksen (EY) N:o 65/2004 mukaisesti.

2 artikla

Lupa

Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 4 artiklan 2 kohtaa ja 16 artiklan 2 kohtaa seuraaville tuotteille myönnetään lupa tässä päätöksessä vahvistetuin edellytyksin:

| a) | elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät soijaa ACS-GMØØ5–3, koostuvat siitä tai on valmistettu siitä; |
| --- | --- |

a)

elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät soijaa ACS-GMØØ5–3, koostuvat siitä tai on valmistettu siitä;

| b) | rehu, joka sisältää soijaa ACS-GMØØ5–3, koostuu siitä tai on valmistettu siitä; |
| --- | --- |

b)

rehu, joka sisältää soijaa ACS-GMØØ5–3, koostuu siitä tai on valmistettu siitä;

| c) | muut tuotteet kuin elintarvikkeet ja rehut, jotka sisältävät soijaa ACS-GMØØ5–3 tai koostuvat siitä, samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu soija viljelyä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

c)

muut tuotteet kuin elintarvikkeet ja rehut, jotka sisältävät soijaa ACS-GMØØ5–3 tai koostuvat siitä, samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu soija viljelyä lukuun ottamatta.

3 artikla

Merkitseminen

1.   Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä merkitsemisvaatimuksia sovellettaessa ”organismin nimi” on ”soija”.

2.   Sanat ”ei viljelyyn” on mainittava 2 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitettujen soijaa ACS-GMØØ5–3 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden merkinnöissä ja saateasiakirjoissa.

4 artikla

Ympäristövaikutusten seuranta

1.   Luvanhaltijan on varmistettava, että liitteessä olevassa h kohdassa esitetty ympäristövaikutusten seurantasuunnitelma on käytössä ja että se pannaan täytäntöön.

2.   Luvanhaltijan on toimitettava komissiolle vuosittain raportit seurantasuunnitelmassa esitettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista.

5 artikla

Yhteisön rekisteri

Tämän päätöksen liitteessä esitetyt tiedot on kirjattava asetuksen (EY) N:o 1829/2003 28 artiklassa säädettyyn yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin.

6 artikla

Luvanhaltija

Luvanhaltija on Bayer CropScience AG.

7 artikla

Voimassaolo

Tätä päätöstä sovelletaan kymmenen vuoden ajan sen tiedoksiantamispäivästä.

8 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu Bayer CropScience AG:lle, Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Saksa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä syyskuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

2

(3)  Ks. http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785771.htm

3

(4)  EUVL L 10, 16.1.2004, s. 5.

4

(5)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24.

5

(6)  EUVL L 287, 5.11.2003, s. 1.

6

(7)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

---

LIITE

a)   Hakija ja luvanhaltija:

| Nimi | : | Bayer CropScience AG |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Saksa |

Nimi

:

Bayer CropScience AG

Osoite

:

Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Saksa

b)   Tuotteiden nimet ja määritelmät:

1)   elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät soijaa ACS-GMØØ5–3, koostuvat siitä tai on valmistettu siitä;

2)   rehu, joka sisältää soijaa ACS-GMØØ5–3, koostuu siitä tai on valmistettu siitä;

3)   muut tuotteet kuin elintarvikkeet ja rehut, jotka sisältävät soijaa ACS-GMØØ5–3 tai koostuvat siitä, samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu soija viljelyä lukuun ottamatta.

Muuntogeeninen soija ACS-GMØØ5–3, siten kuin se on kuvattu hakemuksessa, ilmentää PAT-proteiinia, jonka ansiosta se kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia.

c)   Merkitseminen:

1)   Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä merkitsemisvaatimuksia sovellettaessa ”organismin nimi” on ”soija”.

2)   Sanat ”ei viljelyyn” on mainittava tämän päätöksen 2 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitettujen soijaa ACS-GMØØ5–3 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden merkinnöissä ja saateasiakirjoissa.

d)   Havaitsemismenetelmä:

| — | Tapahtumakohtainen reaaliaikainen PCR-tekniikkaan perustuva menetelmä soijan ACS-GMØØ5–3 kvantifiointia varten. |
| --- | --- |

—

Tapahtumakohtainen reaaliaikainen PCR-tekniikkaan perustuva menetelmä soijan ACS-GMØØ5–3 kvantifiointia varten.

| — | Validoija (validoitu siemenillä): asetuksella (EY) N:o 1829/2003 perustettu yhteisön vertailulaboratorio, julkaistu osoitteessa http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Validoija (validoitu siemenillä): asetuksella (EY) N:o 1829/2003 perustettu yhteisön vertailulaboratorio, julkaistu osoitteessa http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Viiteaineisto: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B ja AOCS 0707-C, saatavilla American Oil Chemists Societyn (AOCS) kautta osoitteessa: http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm |
| --- | --- |

—

Viiteaineisto: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B ja AOCS 0707-C, saatavilla American Oil Chemists Societyn (AOCS) kautta osoitteessa: http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm

e)   Yksilöllinen tunniste:

ACS-GMØØ5–3

f)   Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan liitteen II mukaisesti vaadittavat tiedot:

Bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmä, kirjausnumero ID: ks. [täydennetään ilmoitettaessa]

g)   Tuotteen markkinoille saattamista, käyttöä ja käsittelyä koskevat ehdot tai rajoitukset:

Ei tarpeen.

h)   Seurantasuunnitelma:

Direktiivin 2001/18/EY liitteen VII mukainen ympäristövaikutusten seurantasuunnitelma

[Linkki: suunnitelma julkaistu internetissä]

i)   Markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden käytön osalta:

Ei tarpeen.

Huom. Linkkejä asianmukaisiin asiakirjoihin on ehkä muutettava ajoittain. Kyseiset muutokset saatetaan yleisön tietoon päivittämällä yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteri.

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/54

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS CHAD/4/2008,

tehty 2 päivänä syyskuuta 2008,

kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 sekä osallistujien komitean perustamisesta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 muuttamisesta

(2008/731/YUTP)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 25 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon neuvoston 15 päivänä lokakuuta 2007 hyväksymän yhteisen toiminnan 2007/677/YUTP (1) Euroopan unionin sotilasoperaatiosta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa (Operaatio EUFOR Tchad/RCA) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa 13 päivänä helmikuuta 2008 tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 (2) sekä osallistujien komitean perustamisesta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin operaation komentajan ja Euroopan unionin sotilaskomitean Kroatian tasavallan osallistumista koskevien suositusten perusteella Kroatian tasavallan osallistuminen olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin operaation komentajan ja Euroopan unionin sotilaskomitean Kroatian tasavallan osallistumista koskevien suositusten perusteella Kroatian tasavallan osallistuminen olisi hyväksyttävä.

| (2) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla, |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kolmansien valtioiden osallistuminen

Joukkojen muodostamista käsittelevien kokousten ja lisäneuvottelujen perusteella hyväksytään Albanian tasavallan, Venäjän federaation ja Kroatian tasavallan osallistuminen Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaan Euroopan unionin sotilasoperaatioon.”

2 artikla

Korvataan poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 liite seuraavasti:

”LIITE

LUETTELO 2 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUISTA KOLMANSISTA VALTIOISTA

| — | Albanian tasavalta |
| --- | --- |

—

Albanian tasavalta

| — | Venäjän federaatio |
| --- | --- |

—

Venäjän federaatio

| — | Kroatian tasavalta.” |
| --- | --- |

—

Kroatian tasavalta.”

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2008.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

C. ROGER

---

(1)  EUVL L 279, 23.10.2007, s. 21.

1

(2)  EUVL L 56, 29.2.2008, s. 64.

2

(3)  EUVL L 107, 17.4.2008, s. 60.

3

---

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/56

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2008/732/YUTP,

tehty 15 päivänä syyskuuta 2008,

entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn yhteisen kannan 2004/293/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon yhteisen kannan 2004/293/YUTP (1) ja erityisesti sen 2 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi yhteisellä kannalla 2004/293/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää niiden henkilöiden pääsy jäsenvaltioiden alueelle ja kauttakulku jäsenvaltioiden alueiden kautta, jotka ovat osallisina toiminnassa, joka auttaa vapaina olevia henkilöitä jatkamaan oikeuden pakoilua, tai jotka toimivat muuten tavalla, joka voi estää entisen Jugoslavian alueen kansainvälistä rikostuomioistuinta panemasta toimeksiantoaan tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi yhteisellä kannalla 2004/293/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää niiden henkilöiden pääsy jäsenvaltioiden alueelle ja kauttakulku jäsenvaltioiden alueiden kautta, jotka ovat osallisina toiminnassa, joka auttaa vapaina olevia henkilöitä jatkamaan oikeuden pakoilua, tai jotka toimivat muuten tavalla, joka voi estää entisen Jugoslavian alueen kansainvälistä rikostuomioistuinta panemasta toimeksiantoaan tehokkaasti täytäntöön.

| (2) | Koska Radovan KARADZIC on 30 päivänä heinäkuuta 2008 siirretty Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen huostaan, eräät yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä mainitut henkilöt, joilla on yhteys Radovan Karadziciin, olisi poistettava luettelosta. |
| --- | --- |

(2)

Koska Radovan KARADZIC on 30 päivänä heinäkuuta 2008 siirretty Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen huostaan, eräät yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä mainitut henkilöt, joilla on yhteys Radovan Karadziciin, olisi poistettava luettelosta.

| (3) | Yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä oleva luettelo olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä oleva luettelo olisi sen vuoksi muutettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä oleva henkilöiden luettelo tämän päätöksen liitteessä olevalla luettelolla.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EUVL L 94, 31.3.2004, s. 65.

1

---

LIITE

1.   BILBIJA, Milorad

Isän nimi: Svetko BILBIJA

Syntymäpaikka ja -aika: Sanski Most, Bosnia ja Hertsegovina, 13.8.1956

Passin numero: 3715730

Henkilökortin numero: 03GCD9986

Henkilötunnus: 1308956163305

Peitenimet: -

Osoite: Brace Pantica 7, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

2.   BJELICA, Milovan

Syntymäpaikka ja -aika: Rogatica, Bosnia ja Hertsegovina, 19.10.1958

Passin numero: 0000148, myönnetty 26.7.1998 Srpsko Sarajevossa (mitätöity)

Henkilökortin numero: 03ETA0150

Henkilötunnus: 1910958130007

Peitenimet: Cicko

Osoite: CENTREK-yhtiö, Pale, Bosnia ja Hertsegovina

3.   ECIM (EĆIM), Ljuban

Syntymäpaikka ja -aika: Sviljanac, Bosnia ja Hertsegovina, 6.1.1964

Passin numero: 0144290, myönnetty 21.11.1998 Banja Lukassa (mitätöity)

Henkilökortin numero: 03GCE3530

Henkilötunnus: 0601964100083

Peitenimet: -

Osoite: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

4.   HADZIC (HADŽIĆ), Goranka

Vanhemmat: Branko ja Milena HADZIC (HADŽIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Vinkovcin kunta, Kroatia, 18.6.1962

Passin numero:

Henkilökortin numero: 1806962308218 (JMBG); Henkilökortin numero: 569934/03.

Peitenimet: -

Osoite: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia

Suhde sotarikoksista syytettyyn: Goran HADZICin (HADŽIĆin) sisar

5.   HADZIC (HADŽIĆ), Ivana

Vanhemmat: Goran ja Zivka HADZIC (HADŽIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Vukovar, Kroatia, 25.2.1983

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Peitenimet: -

Osoite: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia

Suhde sotarikoksista syytettyyn: Goran HADZICin (HADŽIĆin) tytär

6.   HADZIC (HADŽIĆ), Srecko (Srećko)

Vanhemmat: Goran ja Zivka HADZIC (HADŽIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Vukovar, Kroatia, 8.10.1987

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Peitenimet: -

Osoite: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia

Suhde sotarikoksista syytettyyn: Goran HADZICin (HADŽIĆin) poika

7.   HADZIC (HADŽIĆ), Zivka (Živka)

Isän nimi: Branislav NUDIC (NUDIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Vinkovci, Kroatia, 9.6.1957

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Peitenimet: -

Osoite: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbia

Suhde sotarikoksista syytettyyn: Goran HADZICin (HADŽIĆin) puoliso

8.   JOVICIC (JOVIČIĆ), Predrag

Isän nimi: Desmir JOVICIC (JOVIČIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Pale, Bosnia ja Hertsegovina, 1.3.1963

Passin numero: 4363551

Henkilökortin numero: 03DYA0852

Henkilötunnus: 0103963173133

Peitenimet: -

Osoite: Milana Simovica 23, Pale, Bosnia ja Hertsegovina

9.   KESEROVIC (KESEROVIĆ), Dragomir

Isän nimi: Slavko

Syntymäpaikka ja -aika: Piskavica/Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina, 8.6.1957

Passin numero: 4191306

Henkilökortin numero: 04GCH5156

Henkilötunnus: 0806957100028

Peitenimet: -

Osoite:

10.   KIJAC, Dragan

Syntymäpaikka ja -aika: Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina, 6.10.1955

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Henkilötunnus:

Peitenimet: -

Osoite:

11.   KOJIC (KOJIĆ), Radomir

Vanhemmat: Milanko ja Zlatana

Syntymäpaikka ja -aika: Bijela Voda, Sokolac, Bosnia ja Hertsegovina, 23.11.1950

Passin numero: 4742002. myönnetty vuonna 2002 Sarajevossa, voimassaolo päättynyt vuonna 2007.

Henkilökortin numero: 03DYA1935. Myönnetty 7.7.2003 Sarajevossa

Henkilötunnus: 2311950173133

Peitenimet: Mineur tai Ratko

Osoite: 115 Trifka Grabeza, Pale tai Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosnia ja Hertsegovina

12.   KOVAC (KOVAČ), Tomislav

Isän nimi: Vaso

Syntymäpaikka ja -aika: Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina, 4.12.1959

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Henkilötunnus: 0412959171315

Peitenimet: Tomo

Osoite: Bijela, Monténégro, ja Pale, Bosnia ja Hertsegovina

13.   KUJUNDZIC (KUJUNDŽIĆ), Predrag

Isän nimi: Vasilija

Syntymäpaikka ja -aika: Suho Pole, Doboj, Bosnia ja Hertsegovina, 30.1.1961

Passin numero: -

Henkilökortin numero: 03GFB1318

Henkilötunnus: 3001961120044

Peitenimet: Predo

Osoite: Doboj, Bosnia ja Hertsegovina

14.   LUKOVIC (LUKOVIĆ), Milorad Ulemek

Syntymäpaikka ja -aika: Belgrad, Serbia, 15.5.1968

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Henkilötunnus:

Peitenimet: Legija (väärennetty henkilökortti, jossa nimenä IVANIC, Zeljko (IVANIĆ, Željko))

Osoite: vangittu (Belgradin piirivankila, Bacvanska 14, Belgrad)

15.   MALIS (MALIŠ), Milomir

Isän nimi: Dejan Malis (MALIŠ)

Syntymäpaikka ja -aika: Bjelice, 3.8.1966

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Henkilötunnus: 0308966131572

Peitenimet: -

Osoite: Vojvode Putnika, Foca, Bosnia ja Hertsegovina

16.   MANDIC (MANDIĆ), Momcilo (Momčilo)

Syntymäpaikka ja -aika: Kalinovik, Bosnia ja Hertsegovina, 1.5.1954

Passin numero: 0121391. Myönnetty 12.5.1999 Srpsko Sarajevossa, Bosnia ja Hertsegovinassa (mitätöity)

Henkilökortin numero: -

Henkilötunnus: 0105954171511

Peitenimet: Momo

Osoite: vangittu

17.   MARIC (MARIĆ), Milorad

Isän nimi: Vinko Maric (Marić)

Syntymäpaikka ja -aika: Visoko, Bosnia ja Hertsegovina, 9.9.1957

Passin numero: 4587936

Henkilökortin numero: 04GKB5268

Henkilötunnus: 0909957171778

Peitenimet: -

Osoite: Vuka Karadzica 148, Zvornik, Bosnia ja Hertsegovina

18.   MICEVIC (MIČEVIĆ), Jelenko

Vanhemmat Luka ja Desanka, omaa sukua Simic (Simić)

Syntymäpaikka ja -aika: Borci (Konjicin lähellä), Bosnia ja Hertsegovina, 8.8.1947

Passin numero: 4166874

Henkilökortin numero: 03BIA3452

Henkilötunnus: 0808947710266

Peitenimet: Filaret

Osoite: Milesevon luostari, Serbia

19.   MLADIC (MLADIĆ), Biljana (omaa sukua STOJCEVSKA (STOJČEVSKA))

Vanhemmat: Strahilo STOJCEVSKI (STOJČEVSKI) ja Svetlinka STOJCEVSKA (STOJČEVSKA)

Syntymäpaikka ja -aika: Skopje, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 30.5.1972

Passin numero: -

Henkilökortin numero: 3005972455086 (JMBG)

Peitenimet: -

Osoite: rekisteröity osoitteeseen Blagoja Parovica 117a, Belgrad, mutta asuu osoitteessa Vidikovacki venac 83, Belgrad, Serbia

Suhde sotarikoksista syytettyyn: Ratko MLADICin (MLADIĆin) miniä

20.   MLADIC (MLADIĆ), Bosiljka; (omaa sukua JEGDIC (JEGDIĆ))

Isän nimi: Petar JEGDIC (JEGDIĆ)

Syntymäaika ja -paikka: Okrugljaca, Virovitica, Kroatia, 20.7.1947

Henkilökortin numero: 2007947455100 (JMBG)

Henkilötodistus: T77619, jonka on 31.5.1992 myöntänyt SUP Belgrad

Osoite: Blagoja Parovica 117a, Belgrad, Serbia;

Suhde sotarikoksista syytettyyn: Ratko MLADICin (MLADIĆin) vaimo

21.   MLADIC (MLADIĆ), Darko

Vanhemmat: Ratko ja Bosiljka MLADIC (MLADIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Skopje, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 19.8.1969

Passin numero: Serbia ja Montenegron passi 003220335, myönnetty 26.2.2002

Henkilökortin numero: 1908969450106 (JMBG); henkilötodistus: B112059, jonka on 8.4.1994 myöntänyt SUP Belgrad

Peitenimet: -

Osoite: Vidikovacki venac 83, Belgrad, Serbia

Suhde sotarikoksista syytettyyn: Ratko MLADICin (MLADIĆin) poika

22.   NINKOVIC (NINKOVIĆ), Milan

Isän nimi: Simo

Syntymäpaikka ja -aika: Doboj, Bosnia ja Hertsegovina, 15.6.1943

Passin numero: 3944452

Henkilökortin numero: 04GFE3783

Henkilötunnus: 1506943120018

Peitenimet: -

Osoite:

23.   OSTOJIC (OSTOJIĆ), Velibor

Isän nimi: Jozo

Syntymäpaikka ja -aika: Celebici, Foca, Bosnia ja Hertsegovina, 8.8.1945

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Henkilötunnus:

Peitenimet: -

Osoite:

24.   OSTOJIC (OSTOJIĆ), Zoran

Isän nimi: Mico OSTOJIC (OSTOJIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina, 29.3.1961

Passin numero:

Henkilökortin numero: 04BSF6085

Henkilötunnus: 2903961172656

Peitenimet: -

Osoite: Malta 25, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina

25.   PAVLOVIC (PAVLOVIĆ), Petko

Isän nimi: Milovan PAVLOVIC (PAVLOVIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Ratkovici, Bosnia ja Hertsegovina, 6.6.1957

Passin numero: 4588517

Henkilökortin numero: 03GKA9274

Henkilötunnus: 0606957183137

Peitenimet: -

Osoite: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Bosnia ja Hertsegovina

26.   POPOVIC (POPOVIĆ), Cedomir (Čedomir)

Isän nimi: Radomir POPOVIC (POPOVIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Petrovici, 24.3.1950

Passin numero: -

Henkilökortin numero: 04FAA3580

Henkilötunnus: 2403950151018

Peitenimet: -

Osoite: Crnogorska 36, Bileca, Bosnia ja Hertsegovina

27.   PUHALO, Branislav

Isän nimi: Djuro

Syntymäpaikka ja -aika: Foca, Bosnia ja Hertsegovina, 30.8.1963

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Henkilötunnus: 3008963171929

Peitenimet: -

Osoite:

28.   RADOVIC (RADOVIĆ), Nade

Isän nimi: Milorad RADOVIC (RADOVIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Foca, Bosnia ja Hertsegovina, 26.1.1951

Passin numero: vanha 0123256 (mitätöity)

Henkilökortin numero: 03GJA2918

Henkilötunnus: 2601951131548

Peitenimet: -

Osoite: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Bosnia ja Hertsegovina

29.   RATIC (RATIĆ), Branko

Syntymäpaikka ja -aika: MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosnia ja Hertsegovina, 26.11.1957

Passin numero: 0442022, myönnetty 17.9.1999 Banja Lukassa

Henkilökortin numero: 03GCA8959

Henkilötunnus: 2611957173132

Peitenimet: -

Osoite: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

30.   ROGULJIC (ROGULJIĆ), Slavko

Syntymäpaikka ja -aika: Srpska Crnja Hetin, Serbia, 15.5.1952

Passit, jotka eivät ole voimassa: numero 3747158, myönnetty 12.4.2002 Banja Lukassa, voimassaolo päättynyt 12.4.2007, ja numero 0020222, myönnetty 25.8.1988 Banja Lukassa, voimassaolo päättynyt 25.8.2003

Henkilökortin numero: 04EFA1053

Henkilötunnus: 1505952103022

Peitenimet: -

Osoite: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnia ja Hertsegovina

31.   SAROVIC (ŠAROVIĆ), Mirko

Syntymäpaikka ja -aika: Rusanovici-Rogatica, Bosnia ja Hertsegovina, 16.9.1956

Passin numero: 4363471. Myönnetty Istocno Sarajevossa, voimassaolo päättynyt 8.10.2008

Henkilökortin numero: 04PEA4585

Henkilötunnus: 1609956172657

Peitenimet: -

Osoite: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina

32.   SKOCAJIC (SKOČAJIĆ), Mrksa (Mrkša)

Isän nimi: Dejan SKOCAJIC (SKOČAJIĆ)

Syntymäpaikka ja -aika: Blagaj, Bosnia ja Hertsegovina, 5.8.1953

Passin numero: 3681597

Henkilökortin numero: 04GDB9950

Henkilötunnus: 0508953150038

Peitenimet: -

Osoite: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosnia ja Hertsegovina

33.   VRACAR (VRAČAR), Milenko

Syntymäpaikka ja -aika: Nisavici, Prijedor, Bosnia ja Hertsegovina, 15.5.1956

Passit, jotka eivät ole voimassa: numero 3865548, myönnetty 29.8.2002 Banja Lukassa, voimassaolo päättynyt 29.8.2007, numero 0280280, myönnetty 4.12.1999 Banja Lukassa, voimassaolo päättynyt 4.12.2004, ja numero 0062130, myönnetty 16.9.1998 Banja Lukassa, Bosnia ja Hertsegovinassa

Henkilökortin numero: 03GCE6934

Henkilötunnus: 1505956160012

Peitenimet: -

Osoite: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

34.   ZOGOVIC (ZOGOVIĆ), Milan

Isän nimi: Jovan

Syntymäpaikka ja -aika: Dobrusa, 7.10.1939

Passin numero: -

Henkilökortin numero: -

Henkilötunnus:

Peitenimet: -

Osoite:

---

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/63

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2008/733/YUTP,

tehty 15 päivänä syyskuuta 2008,

entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon yhteisen kannan 2004/694/YUTP (1) ja erityisesti sen 2 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi yhteisellä kannalla 2004/694/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on jäädyttää kaikki sen liitteessä lueteltujen entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICTY) syytteeseen asettamille luonnollisille henkilöille kuuluvat varat ja taloudelliset resurssit. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi yhteisellä kannalla 2004/694/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on jäädyttää kaikki sen liitteessä lueteltujen entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICTY) syytteeseen asettamille luonnollisille henkilöille kuuluvat varat ja taloudelliset resurssit.

| (2) | Koska Radovan KARADZIC on 30 päivänä heinäkuuta 2008 siirretty ICTY:n huostaan, hänen nimensä olisi poistettava luettelosta. |
| --- | --- |

(2)

Koska Radovan KARADZIC on 30 päivänä heinäkuuta 2008 siirretty ICTY:n huostaan, hänen nimensä olisi poistettava luettelosta.

| (3) | Yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä oleva luettelo on sen vuoksi tarpeen mukauttaa, |
| --- | --- |

(3)

Yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä oleva luettelo on sen vuoksi tarpeen mukauttaa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan yhteisen kannan 2004/694/YUTP liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EUVL L 315, 14.10.2004, s. 52.

1

---

LIITE

”LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä

| | Henkilö | Syy |
| --- | --- | --- |
| 1. | Nimi: HADZIC Goran (mies)
  Syntymäaika: 7.9.1958
  Syntymäpaikka: Vinkovci, Kroatia
  Serbian kansalainen | ICTY:n syytteeseen asettama, edelleen vapaana
  Syytteeseenpano: 4.6.2004
  Asia nro: IT-04-75 |
| 2. | Nimi: MLADIC Ratko (mies)
  Syntymäaika: 12.3.1948
  Syntymäpaikka: Bozanovici, Kalinovik, Bosnia ja Hertsegovina
  Bosnia ja Hertsegovinan kansalainen | ICTY:n syytteeseen asettama, edelleen vapaana
  Alkuperäinen syytteeseenpano: 25.7.1995; toinen syytteeseenpano: 16.11.1995; muutettu syytteeseenpano: 8.11.2002
  Asia nro: IT-95-5/18” |

Henkilö

Syy

1.

Nimi: HADZIC Goran (mies)

Syntymäaika: 7.9.1958

Syntymäpaikka: Vinkovci, Kroatia

Serbian kansalainen

ICTY:n syytteeseen asettama, edelleen vapaana

Syytteeseenpano: 4.6.2004

Asia nro: IT-04-75

2.

Nimi: MLADIC Ratko (mies)

Syntymäaika: 12.3.1948

Syntymäpaikka: Bozanovici, Kalinovik, Bosnia ja Hertsegovina

Bosnia ja Hertsegovinan kansalainen

ICTY:n syytteeseen asettama, edelleen vapaana

Alkuperäinen syytteeseenpano: 25.7.1995; toinen syytteeseenpano: 16.11.1995; muutettu syytteeseenpano: 8.11.2002

Asia nro: IT-95-5/18”

---

16.9.2008

| 16.9.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 247/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---