# Euroopa Liidu L 186/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 186 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide15. juuli 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 186

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide15. juuli 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 664/2008, 14. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 665/2008, 14. juuli 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 664/2008, 14. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 665/2008, 14. juuli 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/578/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 28. veebruar 2008, Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd | 6 |
| Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vaheline kokkulepe, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd | 7 |
| | | 2008/579/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 16. juuni 2008, 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja sõlmimise kohta | 12 |
| 2007. aasta rahvusvaheline kohvileping | 13 |
| | | 2008/580/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 23. juuni 2008, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (kagupoolsed naaberriigid, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika Vabariik) (kodifitseeritud versioon) | 30 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/581/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. juuli 2008, mis käsitleb suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide ladustamise ja kõnealustest antigeenidest vaktsiinide valmistamise rahastamist | 36 |
| | | 2008/582/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 8. juuli 2008, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3411 all) | 39 |
| | | LEPINGUD |
| | | Nõukogu |
| | * | Teave ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu jõustumiskuupäeva kohta | 41 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/578/EÜ

*

Nõukogu otsus, 28. veebruar 2008, Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd

6

Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vaheline kokkulepe, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd

7

2008/579/EÜ

*

Nõukogu otsus, 16. juuni 2008, 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja sõlmimise kohta

12

2007. aasta rahvusvaheline kohvileping

13

2008/580/EÜ

*

Nõukogu otsus, 23. juuni 2008, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (kagupoolsed naaberriigid, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika Vabariik) (kodifitseeritud versioon)

30

Komisjon

2008/581/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. juuli 2008, mis käsitleb suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide ladustamise ja kõnealustest antigeenidest vaktsiinide valmistamise rahastamist

36

2008/582/EÜ

*

Komisjoni otsus, 8. juuli 2008, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3411 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3411 all)

39

LEPINGUD

Nõukogu

*

Teave ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu jõustumiskuupäeva kohta

41

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 15.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 664/2008,

14. juuli 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. juulil 2008

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 590/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 24).

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 33,6 |
| MK | 19,3 |
| TR | 113,8 |
| ZZ | 55,6 |
| 0707 00 05 | MK | 21,3 |
| TR | 76,4 |
| ZZ | 48,9 |
| 0709 90 70 | TR | 85,7 |
| ZZ | 85,7 |
| 0805 50 10 | AR | 85,8 |
| US | 89,1 |
| UY | 75,0 |
| ZA | 94,0 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 10 80 | AR | 95,0 |
| BR | 97,0 |
| CL | 107,3 |
| CN | 86,9 |
| NZ | 115,1 |
| US | 118,0 |
| UY | 60,2 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0808 20 50 | AR | 99,2 |
| CL | 104,9 |
| NZ | 116,2 |
| ZA | 122,3 |
| ZZ | 110,7 |
| 0809 10 00 | TR | 177,5 |
| XS | 125,7 |
| ZZ | 151,6 |
| 0809 20 95 | TR | 373,8 |
| US | 305,5 |
| ZZ | 339,7 |
| 0809 30 | TR | 177,4 |
| ZZ | 177,4 |
| 0809 40 05 | IL | 217,7 |
| ZZ | 217,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

33,6

MK

19,3

TR

113,8

ZZ

55,6

0707 00 05

MK

21,3

TR

76,4

ZZ

48,9

0709 90 70

TR

85,7

ZZ

85,7

0805 50 10

AR

85,8

US

89,1

UY

75,0

ZA

94,0

ZZ

86,0

0808 10 80

AR

95,0

BR

97,0

CL

107,3

CN

86,9

NZ

115,1

US

118,0

UY

60,2

ZA

96,2

ZZ

97,0

0808 20 50

AR

99,2

CL

104,9

NZ

116,2

ZA

122,3

ZZ

110,7

0809 10 00

TR

177,5

XS

125,7

ZZ

151,6

0809 20 95

TR

373,8

US

305,5

ZZ

339,7

0809 30

TR

177,4

ZZ

177,4

0809 40 05

IL

217,7

ZZ

217,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 15.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 665/2008,

14. juuli 2008,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4, artikli 5 lõiget 3, artikli 7 lõiget 1, artikli 8 lõiget 7, artikli 12 lõiget 2 ja artikli 25,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 199/2008 on kehtestatud andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitlev ühenduse raamistik, mille eesmärk on luua kindel alus kalanduse teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamisega seotud usaldusväärsete teaduslike nõuannete esitamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 199/2008 on kehtestatud andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitlev ühenduse raamistik, mille eesmärk on luua kindel alus kalanduse teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamisega seotud usaldusväärsete teaduslike nõuannete esitamiseks.

| (2) | Andmete kogumise ja jälgimise meetodid ja kord peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste teadusasutuste ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kehtestatud kvaliteedistandarditega ning põhinema kalandusandmete kogumises saadud kogemustel alates esimese ühenduse raamistiku kehtestamisest 2000. aastal ja kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (edaspidi „STECF”) nõuannetel. |
| --- | --- |

(2)

Andmete kogumise ja jälgimise meetodid ja kord peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste teadusasutuste ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kehtestatud kvaliteedistandarditega ning põhinema kalandusandmete kogumises saadud kogemustel alates esimese ühenduse raamistiku kehtestamisest 2000. aastal ja kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (edaspidi „STECF”) nõuannetel.

| (3) | Liikmesriigid peaksid kehtestama mitmeaastased riiklikud programmid andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks kooskõlas mitmeaastase ühenduse programmiga. Kõnealused programmid tuleks esitada komisjonile piisavalt vara, et komisjonil oleks võimalik õigeaegselt teha rahastamisotsused järgnevaks aastaks. Liikmesriigid peaksid vältima andmete kogumise dubleerimist. Liikmesriigid peaksid riiklike programmide rakendamise kohta aru andma. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid peaksid kehtestama mitmeaastased riiklikud programmid andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks kooskõlas mitmeaastase ühenduse programmiga. Kõnealused programmid tuleks esitada komisjonile piisavalt vara, et komisjonil oleks võimalik õigeaegselt teha rahastamisotsused järgnevaks aastaks. Liikmesriigid peaksid vältima andmete kogumise dubleerimist. Liikmesriigid peaksid riiklike programmide rakendamise kohta aru andma.

| (4) | Liikmesriikide meetmete koordineerimine ja ülesannete jagamine võimaluse korral riiklike programmide vahel tuleks tagada piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikide meetmete koordineerimine ja ülesannete jagamine võimaluse korral riiklike programmide vahel tuleks tagada piirkondlikul tasandil.

| (5) | Mitmeaastane ühenduse programm kehtestatakse eraldi komisjoni otsusega. |
| --- | --- |

(5)

Mitmeaastane ühenduse programm kehtestatakse eraldi komisjoni otsusega.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Riiklike programmide sisu

Määruse (EÜ) nr 199/2008 artiklis 4 osutatud mitmeaastased riiklikud programmid hõlmavad järgmisi andmeid:

| a) | kavandatud meetmed mitmeaastases ühenduse programmis osutatud moodulite ja osade kaupa järgmiste piirkondade kohta:






  — | Läänemeri (ICES piirkonnad IIIb–d), |
| --- | --- | --- |

a)

kavandatud meetmed mitmeaastases ühenduse programmis osutatud moodulite ja osade kaupa järgmiste piirkondade kohta:

—

Läänemeri (ICES piirkonnad IIIb–d),

| — | Põhjameri (ICES piirkonnad IIIa, IV ja VIId) ning Jäämere idaosa (ICES piirkonnad I ja II), |
| --- | --- |

—

Põhjameri (ICES piirkonnad IIIa, IV ja VIId) ning Jäämere idaosa (ICES piirkonnad I ja II),

| — | Põhja-Atlandi ookean (ICES piirkonnad V–XIV ja NAFO piirkonnad), |
| --- | --- |

—

Põhja-Atlandi ookean (ICES piirkonnad V–XIV ja NAFO piirkonnad),

| — | Vahemeri ja Must meri, |
| --- | --- |

—

Vahemeri ja Must meri,

| — | piirkonnad, kus ühenduse laevad tegelevad kalapüügiga ja mida majandavad piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid, milles ühendus on lepinguosaline või vaatleja; |
| --- | --- |

—

piirkonnad, kus ühenduse laevad tegelevad kalapüügiga ja mida majandavad piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid, milles ühendus on lepinguosaline või vaatleja;

| b) | mitmeaastases ühenduse programmis osutatud moodulite ja osade ning käesoleva artikli punktis a nimetatud piirkondade kaupa jaotatud analüütilise arvestuse elemendid; |
| --- | --- |

b)

mitmeaastases ühenduse programmis osutatud moodulite ja osade ning käesoleva artikli punktis a nimetatud piirkondade kaupa jaotatud analüütilise arvestuse elemendid;

| c) | järgitud valikuuringustrateegiate ja kasutatud statistiliste hinnangute üksikasjalik kirjeldus täpsustaseme ning kulu ja täpsuse suhte hindamiseks; |
| --- | --- |

c)

järgitud valikuuringustrateegiate ja kasutatud statistiliste hinnangute üksikasjalik kirjeldus täpsustaseme ning kulu ja täpsuse suhte hindamiseks;

| d) | elemendid, mille abil saab näidata, et sama piirkonna riiklikke programme koordineeritakse omavahel ja et kõnealused ülesanded on jagatud asjaomaste liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

d)

elemendid, mille abil saab näidata, et sama piirkonna riiklikke programme koordineeritakse omavahel ja et kõnealused ülesanded on jagatud asjaomaste liikmesriikide vahel.

Artikkel 2

Riiklike programmide esitamine

1.   Mitmeaastane riiklik programm esitatakse komisjonile elektroonilisel teel mitmeaastase programmi rakendusperioodile eelneva aasta 31. märtsiks. Esimene periood hõlmab aastaid 2009–2010. Selle perioodi kohta esitatakse riiklik programm 15. oktoobriks 2008.

2.   Riikliku programmi esitamisel kasutavad liikmesriigid:

| a) | STECFi kehtestatud vorme ja juhiseid programmi tehniliste ja teaduslike aspektide puhul; |
| --- | --- |

a)

STECFi kehtestatud vorme ja juhiseid programmi tehniliste ja teaduslike aspektide puhul;

| b) | komisjoni koostatud finantsvorme programmi rahaliste aspektide puhul. |
| --- | --- |

b)

komisjoni koostatud finantsvorme programmi rahaliste aspektide puhul.

Artikkel 3

Riiklik koordineerimine ning koordineerimine komisjoni ja liikmesriikide vahel

1.   Iga liikmesriik määrab riikliku kontaktisiku, kes vahendab komisjoni ja liikmesriikide teabevahetust seoses riiklike programmide koostamise ja rakendamisega.

2.   Kui riiklikus programmis osaleb mitu asutust, vastutab riiklik kontaktisik riikliku programmi koordineerimise eest. Sellega seoses kutsutakse korra aastas kokku riiklik koordineerimiskoosolek. Vajaduse korral võib korraldada ka teise koosoleku. Kõnealused koosolekud korraldab riiklik kontaktisik ja sellel osalevad ainult riikliku programmiga seotud asutuste esindajad. Komisjon võib nimetatud koosolekutest osa võtta.

3.   Lõikes 2 osutatud riikliku koordineerimiskoosoleku aruanne lisatakse määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 7 lõikes 1 osutatud aastaaruandele.

4.   Ühenduse rahalist toetust lõikes 2 osutatud koosolekutele saab juhul, kui liikmesriik järgib käesoleva artikli sätteid.

Artikkel 4

Piirkondlik koordineerimine

1.   Määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 5 lõikes 1 nimetatud piirkondlikel koordineerimiskoosolekutel hinnatakse riiklike programmide piirkondliku koordineerimise aspekte ja antakse vajaduse korral soovitusi riiklike programmide paremaks integreerimiseks ja ülesannete jagamiseks liikmesriikide vahel.

2.   Koosoleku juhataja määratakse piirkondliku koordineerimiskoosoleku poolt komisjoni nõusolekul kaheks aastaks.

3.   Piirkondliku koordineerimiskoosoleku võib kokku kutsuda korra aastas. Komisjon teeb juhataja nõusolekul ettepaneku koosoleku volituste kohta ja need edastatakse artikli 3 lõikes 1 osutatud riiklikele kontaktisikutele kolm nädalat enne koosolekut. Liikmesriigid esitavad komisjonile osalejate nimekirja kaks nädalat enne koosolekut.

Artikkel 5

Aastaaruande esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 7 lõikes 1 osutatud aastaaruande elektroonilisel teel igale riikliku programmi rakendamise aastale järgneva aasta 31. maiks. Aastaaruanne hõlmab eelkõige mitmeaastases ühenduse programmis osutatud moodulite ja osade ning artikli 1 punktis a nimetatud piirkondade kaupa jaotatud järgmisi andmeid;

| a) | ülevaade programmi täitmisest aasta jooksul koos kavandatud meetmete tulemuste üksikasjaliku kirjeldusega; |
| --- | --- |

a)

ülevaade programmi täitmisest aasta jooksul koos kavandatud meetmete tulemuste üksikasjaliku kirjeldusega;

| b) | analüütilise arvestuse elemendid aasta lõikes. |
| --- | --- |

b)

analüütilise arvestuse elemendid aasta lõikes.

2.   Aastaaruande esitamisel kasutavad liikmesriigid:

| a) | STECFi kehtestatud vorme ja juhiseid programmi tehniliste ja teaduslike aspektide puhul; |
| --- | --- |

a)

STECFi kehtestatud vorme ja juhiseid programmi tehniliste ja teaduslike aspektide puhul;

| b) | komisjoni koostatud finantsvorme programmi rahaliste aspektide puhul. |
| --- | --- |

b)

komisjoni koostatud finantsvorme programmi rahaliste aspektide puhul.

Artikkel 6

Ühenduse finantsabi vähendamine

1.   Määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 8 lõike 5 punktides a ja b osutatud ühenduse finantsabi vähendamine peab olema proportsioonis nädalate arvuga, mille võrra ületati artiklites 2 ja 5 osutatud tähtpäevi. Vähendamise proportsioon on 2 % ühenduse kogu finantsabist iga kahenädalase viivitusperioodi kohta, kusjuures vähendamise ülemmäär on 25 % riikliku programmi aastasest kogumaksumusest.

2.   Määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 8 lõike 5 punktis c osutatud ühenduse finantsabi vähendamine peab olema proportsioonis juhtude arvuga, mil lõpptarbijale jäeti andmed edastamata. Vähendamise proportsioon on 1 % ühenduse kogu finantsabist ühe teabenõude täitmata jätmise kohta, kusjuures vähendamise ülemmäär on 25 % riikliku programmi aastasest kogumaksumusest.

3.   Kui kohaldatakse nii lõiget 1 kui lõiget 2, ei ületa vähendamise kumulatiivne ülemmäär 25 % riikliku programmi aastasest kogumaksumusest.

Artikkel 7

Teadusuuringud merel

1.   Ühenduse finantsabi saamiseks kõlblike merel toimuvate teadusuuringute loetelu, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 199/2008 artiklis 12, sätestatakse mitmeaastases ühenduse programmis.

2.   Komisjon võib lõikes 1 osutatud loetelu STECFi nõuannete põhjal ajakohastada ja lubada liikmesriikidel merel toimuvate teadusuuringute kavandamist muuta.

Artikkel 8

Lähteandmete ja metaandmete haldamine

1.   Määruse (EÜ) nr 199/2008 artiklis 13 osutatud riiklikud elektroonilised andmebaasid ühendatakse siseriikliku arvutivõrguga, mis võimaldab kulutasuvat andmete ja teabevahetust liikmesriikides.

2.   Igal liikmesriigil on üks keskne veebisait, kuhu on koondatud kõik määruse (EÜ) nr 199/2008 kohase andmekogumisraamistikuga seotud andmed. Juurdepääs sellele veebisaidile on kõigil riiklikus andmekogumisprogrammis osalejatel.

Artikkel 9

Teave andmetaotluste ja andmete edastamise kohta

1.   Määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 20 kohaldamiseks koondavad liikmesriigid elektroonilisse andmebaasi teabe saadud andmetaotluste ja nendepoolsete vastuste kohta ning teevad selle komisjoni nõudmisel komisjonile kättesaadavaks.

2.   Lõikes 1 nimetatud andmebaas sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | taotlused, taotluste kuupäevad, küsitud andmete liik ja eesmärk, lõpptarbija kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

taotlused, taotluste kuupäevad, küsitud andmete liik ja eesmärk, lõpptarbija kirjeldus;

| b) | vastused, vastuste kuupäevad ja edastatud andmete liik. |
| --- | --- |

b)

vastused, vastuste kuupäevad ja edastatud andmete liik.

Artikkel 10

Teadusliku nõustamise toetamine

1.   Selleks et tagada teadmiste piisavalt kõrge tase, võib ühendus rahaliselt toetada ekspertide osalemist piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide, milles ühendus on lepinguosaline või vaatleja, ja teadusliku nõustamisega tegelevate rahvusvaheliste teadusasutuste asjakohastel teaduskoosolekutel, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 199/2008 artiklis 23.

2.   Komisjon esitab liikmesriikidele iga aasta 15. detsembriks nende koosolekute loetelu, mille puhul ühendus võib ekspertide osalemist järgneval aastal rahaliselt toetada.

3.   Ühenduse rahaline toetus ekspertide osalemisele teaduskoosolekutel piirdub maksimaalselt kahe eksperdiga liikmesriigi kohta.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

1

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 15.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/6

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. veebruar 2008,

Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd

(2008/578/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 168/2007 (millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) (1) nähakse ette aluse panemine tihedale koostööle ameti ja Euroopa Nõukogu vahel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 168/2007 (millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) (1) nähakse ette aluse panemine tihedale koostööle ameti ja Euroopa Nõukogu vahel.

| (2) | Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud Euroopa Nõukoguga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahelise kokkuleppe sõlmimise üle, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd (edaspidi „kokkulepe”). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud Euroopa Nõukoguga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahelise kokkuleppe sõlmimise üle, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd (edaspidi „kokkulepe”).

| (3) | Kokkulepe tuleks alla kirjutada ja heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kokkulepe tuleks alla kirjutada ja heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vaheline kokkulepe, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklile 9.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud kokkuleppele alla kirjutama, et väljendada ühenduse nõusolekut sellega, et kokkulepe on ühenduse jaoks siduv. (2)

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. MATE

---

(1)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

1

(2)  Lepingu jõustumise kuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas nõukogu peasekretariaadi poolt.

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”,

ühelt poolt

ja

EUROOPA NÕUKOGU,

teiselt poolt,

edaspidi koos „osalised”,

ARVESTADES, et 15. veebruaril 2007 võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”);

ARVESTADES, et ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja erialateadmisi ühenduse asjakohastele institutsioonidele, organitele, ametkondadele ja asutustele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi;

ARVESTADES, et oma ülesannete täitmisel järgib amet põhiõigusi, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, kaasa arvatud õigused ja vabadused, mis on tagatud 4. novembri 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga;

ARVESTADES, et Euroopa Nõukogu on omandanud suuri kogemusi ja teadmisi valitsustevahelises koostöös ja abitegevuses inimõiguste valdkonnas, olles kehtestanud mitmeid inimõiguste järelevalve- ja kontrollimehhanisme ning loonud ka Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku büroo;

ARVESTADES, et oma tegevuses arvestab amet vajaduse korral Euroopa Nõukogu poolt juba rakendatud meetmeid;

ARVESTADES, et töö kattumise vältimiseks ning vastastikuse täiendavuse ja lisandväärtuse tagamiseks kooskõlastab amet oma tegevust Euroopa Nõukogu tegevusega, eelkõige ameti iga-aastase tööprogrammi ja kodanikuühiskonnaga tehtava koostöö puhul;

ARVESTADES, et ameti ja Euroopa Nõukogu vahel tuleks luua tihe side vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklile 9;

ARVESTADES, et Euroopa Liidu liikmesriikide esindajad, kes kohtusid 16.–17. detsembril 2004. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel, leppisid kokku selles, et ametil on tähtis roll ELi inimõiguste poliitika ühtsuse ja järjepidevuse tõhustamisel;

ARVESTADES, et Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahelisi suhteid käsitlevates suunistes, mis võeti vastu kolmandal Euroopa Nõukogu riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel (Varssavi, 16.–17. mai 2005), viidatakse ametile kui Euroopa Nõukoguga edasise koostöö suurendamise võimalusele, mis aitaks kaasa suurema ühtsuse ja tõhustatud vastastikuse täiendavuse saavutamisele;

ARVESTADES, et 23. mail 2007. aastal Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum sisaldab üldist raamistikku koostööle inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas ning selles rõhutatakse Euroopa Nõukogu rolli inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja demokraatia tagajana Euroopas;

ARVESTADES, et vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumile austab amet Euroopa Nõukogu liikmesriikides inimõiguste kaitsmise tagamiseks kasutatavate vahendite terviklikkust, kehtivust ja tõhusust;

ARVESTADES Euroopa Nõukogu õigust nimetada sõltumatu isik ameti haldusnõukokku ja juhatusse,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I.   Mõisted

| 1. | Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „Euroopa Nõukogu valitsustevahelised komiteed” – komiteed või asutused, mille on asutanud ministrite komitee või mis on asutatud viimase volitusel Euroopa Nõukogu põhikirja artikli 15 punkti a, artikli 16 või artikli 17 alusel; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„Euroopa Nõukogu valitsustevahelised komiteed” – komiteed või asutused, mille on asutanud ministrite komitee või mis on asutatud viimase volitusel Euroopa Nõukogu põhikirja artikli 15 punkti a, artikli 16 või artikli 17 alusel;

| b) | „Euroopa Nõukogu inimõiguste järelevalvekomiteed” – Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon, Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta eksperdikomitee, rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni nõuandekomitee ja mis tahes samalaadne iseseisev asutus, mille Euroopa Nõukogu võib tulevikus asutada; |
| --- | --- |

b)

„Euroopa Nõukogu inimõiguste järelevalvekomiteed” – Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon, Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta eksperdikomitee, rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni nõuandekomitee ja mis tahes samalaadne iseseisev asutus, mille Euroopa Nõukogu võib tulevikus asutada;

| c) | „amet” – hõlmab määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 11 nimetatud organeid nende vastavates pädevusvaldkondades. |
| --- | --- |

c)

„amet” – hõlmab määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 11 nimetatud organeid nende vastavates pädevusvaldkondades.

II.   Üldine koostööraamistik

| 2. | Käesoleva kokkuleppega kehtestatakse ameti ja Euroopa Nõukogu vaheline koostööraamistik, et vältida töö kattumist ja tagada vastastikune täiendavus ja lisandväärtus. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva kokkuleppega kehtestatakse ameti ja Euroopa Nõukogu vaheline koostööraamistik, et vältida töö kattumist ja tagada vastastikune täiendavus ja lisandväärtus.

| 3. | Ameti ja Euroopa Nõukogu vahel luuakse asjakohasel tasandil korrapärased kontaktid. Nii ameti juhataja kui Euroopa Nõukogu sekretariaat määravad kontaktisiku, kes tegeleks konkreetselt nendevaheliste koostööküsimustega. |
| --- | --- |

3.

Ameti ja Euroopa Nõukogu vahel luuakse asjakohasel tasandil korrapärased kontaktid. Nii ameti juhataja kui Euroopa Nõukogu sekretariaat määravad kontaktisiku, kes tegeleks konkreetselt nendevaheliste koostööküsimustega.

| 4. | Üldjuhul kutsub ameti juhatus Euroopa Nõukogu sekretariaadi esindajaid vaatlejatena ameti haldusnõukogu koosolekutele. Kõnealune kutse ei kehti eriliste päevakorrapunktide arutelude puhul, mille korral kõnealuste esindajate kohalolek ei oleks haldusnõukogu siseküsimuste arutamise tõttu õigustatud. Kõnealuseid esindajaid võib kutsuda ka osalema muudel ameti haldusnõukogu korraldatavatel koosolekutel, muu hulgas määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 6 lõikes 1 osutatud kohtumistel. |
| --- | --- |

4.

Üldjuhul kutsub ameti juhatus Euroopa Nõukogu sekretariaadi esindajaid vaatlejatena ameti haldusnõukogu koosolekutele. Kõnealune kutse ei kehti eriliste päevakorrapunktide arutelude puhul, mille korral kõnealuste esindajate kohalolek ei oleks haldusnõukogu siseküsimuste arutamise tõttu õigustatud. Kõnealuseid esindajaid võib kutsuda ka osalema muudel ameti haldusnõukogu korraldatavatel koosolekutel, muu hulgas määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 6 lõikes 1 osutatud kohtumistel.

| 5. | Ameti esindajaid kutsutakse vaatlejatena osalema Euroopa Nõukogu valitsusvaheliste komiteede koosolekutel, mille suhtes amet on huvi üles näidanud. Asjakohase komitee kutsel võivad ameti esindajad vaatlejatena osaleda Euroopa Nõukogu inimõiguste järelevalvekomiteede või osaliste kokkulepete alusel loodud komiteede korraldatavatel koosolekutel või arvamustevahetustel. Ameti esindajaid võib kutsuda osalema Euroopa Nõukogu ministrite komitee korraldatavatel arvamustevahetustel. |
| --- | --- |

5.

Ameti esindajaid kutsutakse vaatlejatena osalema Euroopa Nõukogu valitsusvaheliste komiteede koosolekutel, mille suhtes amet on huvi üles näidanud. Asjakohase komitee kutsel võivad ameti esindajad vaatlejatena osaleda Euroopa Nõukogu inimõiguste järelevalvekomiteede või osaliste kokkulepete alusel loodud komiteede korraldatavatel koosolekutel või arvamustevahetustel. Ameti esindajaid võib kutsuda osalema Euroopa Nõukogu ministrite komitee korraldatavatel arvamustevahetustel.

| 6. | Koostöö hõlmab kogu ameti nii praegust kui ka tulevast tegevust. |
| --- | --- |

6.

Koostöö hõlmab kogu ameti nii praegust kui ka tulevast tegevust.

III.   Teabe- ja andmevahetus

| 7. | Ilma et see piiraks nii ameti kui ka Euroopa Nõukogu suhtes kehtivaid andmekaitse eeskirju, esitavad amet ja Euroopa Nõukogu vastastikku teavet ja andmeid, mida nad on oma tegevuse jooksul kogunud, sealhulgas tagavad juurdepääsu võrgupõhisele teabele. Amet ja Euroopa Nõukogu võivad oma tegevuse käigus antud teavet ja andmeid kasutada. Kõnealused sätted ei laiene konfidentsiaalsele teabele ega ettevõetud või ettevõetavale tegevusele. |
| --- | --- |

7.

Ilma et see piiraks nii ameti kui ka Euroopa Nõukogu suhtes kehtivaid andmekaitse eeskirju, esitavad amet ja Euroopa Nõukogu vastastikku teavet ja andmeid, mida nad on oma tegevuse jooksul kogunud, sealhulgas tagavad juurdepääsu võrgupõhisele teabele. Amet ja Euroopa Nõukogu võivad oma tegevuse käigus antud teavet ja andmeid kasutada. Kõnealused sätted ei laiene konfidentsiaalsele teabele ega ettevõetud või ettevõetavale tegevusele.

| 8. | Amet võtab nõuetekohaselt arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid seoses ameti tegevusaladega ja vajaduse korral Euroopa Nõukogu inimõiguste järelevalve- ja valitsustevaheliste komiteede ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku järeldusi, aruandeid ja tegevust inimõiguste valdkonnas. |
| --- | --- |

8.

Amet võtab nõuetekohaselt arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid seoses ameti tegevusaladega ja vajaduse korral Euroopa Nõukogu inimõiguste järelevalve- ja valitsustevaheliste komiteede ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku järeldusi, aruandeid ja tegevust inimõiguste valdkonnas.

| 9. | Kui amet kasutab Euroopa Nõukogu allikatest saadud teavet, märgib ta ära selle päritolu ja viitenumbri. Euroopa Nõukogu käitub samamoodi, kui kasutab ameti allikatest saadud teavet. |
| --- | --- |

9.

Kui amet kasutab Euroopa Nõukogu allikatest saadud teavet, märgib ta ära selle päritolu ja viitenumbri. Euroopa Nõukogu käitub samamoodi, kui kasutab ameti allikatest saadud teavet.

| 10. | Amet ja Euroopa Nõukogu tagavad vastastikku oma võrgustike kaudu tegevustulemuste võimalikult laialdase leviku. |
| --- | --- |

10.

Amet ja Euroopa Nõukogu tagavad vastastikku oma võrgustike kaudu tegevustulemuste võimalikult laialdase leviku.

| 11. | Amet ja Euroopa Nõukogu tagavad kavandatavat, pooleliolevat või lõpetatud tegevust käsitleva teabe korrapärase vahetuse. |
| --- | --- |

11.

Amet ja Euroopa Nõukogu tagavad kavandatavat, pooleliolevat või lõpetatud tegevust käsitleva teabe korrapärase vahetuse.

IV.   Koostöömeetodid

| 12. | Ameti ja Euroopa Nõukogu sekretariaadi vahel peetakse korrapäraseid konsultatsioone selleks, et kooskõlastada ameti tegevust, eelkõige seoses teadusuuringute ja vaatlustega ning järelduste, arvamuste ja aruannete koostamisega, et tagada vastastikune täiendavus ja olemasolevate ressursside parim kasutamine. |
| --- | --- |

12.

Ameti ja Euroopa Nõukogu sekretariaadi vahel peetakse korrapäraseid konsultatsioone selleks, et kooskõlastada ameti tegevust, eelkõige seoses teadusuuringute ja vaatlustega ning järelduste, arvamuste ja aruannete koostamisega, et tagada vastastikune täiendavus ja olemasolevate ressursside parim kasutamine.

| 13. | Sellised konsultatsioonid hõlmavad:






  a) | ameti iga-aastase tööprogrammi koostamist; |
| --- | --- | --- |

13.

Sellised konsultatsioonid hõlmavad:

a)

ameti iga-aastase tööprogrammi koostamist;

| b) | ameti tegevusvaldkonda kuuluvate ameti iga-aastase põhiõiguste küsimuste aruande koostamist; |
| --- | --- |

b)

ameti tegevusvaldkonda kuuluvate ameti iga-aastase põhiõiguste küsimuste aruande koostamist;

| c) | koostööd kodanikuühiskonnaga, eelkõige Euroopa Nõukogu osalemine ameti põhiõiguste platvormi väljatöötamisel ja toimimisel. |
| --- | --- |

c)

koostööd kodanikuühiskonnaga, eelkõige Euroopa Nõukogu osalemine ameti põhiõiguste platvormi väljatöötamisel ja toimimisel.

| 14. | Kõnealuste konsultatsioonide põhjal võib kokku leppida, et amet ja Euroopa Nõukogu viivad läbi ühist ja/või täiendavat tegevust teemadel, mis on seotud ühiste huvidega, nagu näiteks konverentside või töörühmade kohtumiste korraldamine, andmete kogumine ja analüüs või jagatavate teabeallikate või -toodete loomine. |
| --- | --- |

14.

Kõnealuste konsultatsioonide põhjal võib kokku leppida, et amet ja Euroopa Nõukogu viivad läbi ühist ja/või täiendavat tegevust teemadel, mis on seotud ühiste huvidega, nagu näiteks konverentside või töörühmade kohtumiste korraldamine, andmete kogumine ja analüüs või jagatavate teabeallikate või -toodete loomine.

| 15. | Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd võib täiendavalt edendada ameti poolt Euroopa Nõukogule antavate toetuste kaudu. Kohaldatakse 2004. aasta Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu raamhalduskokkulepet, mis käsitleb finantskontrollide klausli kohaldamist Euroopa Nõukogu hallatavate ning Euroopa Ühenduse rahastatavate või kaasrahastatavate tehingute suhtes. |
| --- | --- |

15.

Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd võib täiendavalt edendada ameti poolt Euroopa Nõukogule antavate toetuste kaudu. Kohaldatakse 2004. aasta Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu raamhalduskokkulepet, mis käsitleb finantskontrollide klausli kohaldamist Euroopa Nõukogu hallatavate ning Euroopa Ühenduse rahastatavate või kaasrahastatavate tehingute suhtes.

| 16. | Euroopa Nõukogu peasekretäri ning ameti juhataja vahelise kokkuleppe põhjal võib asjakohaste kohaldatavate personalieeskirjade kohaselt vahetada ameti ja Euroopa Nõukogu vahel ajutiselt personali. |
| --- | --- |

16.

Euroopa Nõukogu peasekretäri ning ameti juhataja vahelise kokkuleppe põhjal võib asjakohaste kohaldatavate personalieeskirjade kohaselt vahetada ameti ja Euroopa Nõukogu vahel ajutiselt personali.

V.   Euroopa Nõukogu poolt sõltumatu isiku nimetamine ameti haldusnõukokku ja juhatusse

| 17. | Euroopa Nõukogu ministrite komitee nimetab ameti haldusnõukokku ja juhatusse sõltumatu isiku ja tema asendusliikme. Euroopa Nõukogu nimetatud isikutel peab olema asjakohane kogemus avaliku või erasektori organisatsioonide juhtimise alal ning teadmised põhiõiguste valdkonnast. |
| --- | --- |

17.

Euroopa Nõukogu ministrite komitee nimetab ameti haldusnõukokku ja juhatusse sõltumatu isiku ja tema asendusliikme. Euroopa Nõukogu nimetatud isikutel peab olema asjakohane kogemus avaliku või erasektori organisatsioonide juhtimise alal ning teadmised põhiõiguste valdkonnast.

| 18. | Euroopa Nõukogu teavitab isikute ametissenimetamisest ametit ja Euroopa Komisjoni. |
| --- | --- |

18.

Euroopa Nõukogu teavitab isikute ametissenimetamisest ametit ja Euroopa Komisjoni.

| 19. | Euroopa Nõukogu haldusnõukokku nimetatud isikut kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel. Tema vaateid võetakse nõuetekohaselt arvesse, et tagada eelkõige ameti ja Euroopa Nõukogu vahelise tegevuse vastastikune täiendavus ja lisandväärtus. Kõnealusel isikul on juhatuses hääleõigus seoses haldusnõukogu otsuste ettevalmistamisega, mille puhul ta võib hääletada vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 12 lõikele 8. |
| --- | --- |

19.

Euroopa Nõukogu haldusnõukokku nimetatud isikut kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel. Tema vaateid võetakse nõuetekohaselt arvesse, et tagada eelkõige ameti ja Euroopa Nõukogu vahelise tegevuse vastastikune täiendavus ja lisandväärtus. Kõnealusel isikul on juhatuses hääleõigus seoses haldusnõukogu otsuste ettevalmistamisega, mille puhul ta võib hääletada vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 12 lõikele 8.

VI.   Üld- ja lõppsätted

| 20. | Kõnealuse lepingu ühtegi sätet ei või tõlgendada takistusena osaliste asjakohase tegevuse elluviimisel. |
| --- | --- |

20.

Kõnealuse lepingu ühtegi sätet ei või tõlgendada takistusena osaliste asjakohase tegevuse elluviimisel.

| 21. | Käesolev kokkulepe tunnistab kehtetuks ja asendab 10. veebruari 1999. aasta kokkuleppe Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahel, mille eesmärk on seada kooskõlas nõukogu 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 (millega luuakse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus) artikli 7 lõikega 3 sisse tihe koostöö nimetatud keskuse ja Euroopa Nõukogu vahel. |
| --- | --- |

21.

Käesolev kokkulepe tunnistab kehtetuks ja asendab 10. veebruari 1999. aasta kokkuleppe Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahel, mille eesmärk on seada kooskõlas nõukogu 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 (millega luuakse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus) artikli 7 lõikega 3 sisse tihe koostöö nimetatud keskuse ja Euroopa Nõukogu vahel.

| 22. | Käesolev kokkulepe jõustub siis, kui sellele on alla kirjutanud osaliste nõuetekohaselt volitatud esindajad. |
| --- | --- |

22.

Käesolev kokkulepe jõustub siis, kui sellele on alla kirjutanud osaliste nõuetekohaselt volitatud esindajad.

| 23. | Käesolevat kokkulepet võib muuta osaliste vastastikusel kokkuleppel. Osalised hindavad käesoleva kokkuleppe rakendamist mitte hiljem kui 31. detsembril 2013, et see vajaduse korral üle vaadata. |
| --- | --- |

23.

Käesolevat kokkulepet võib muuta osaliste vastastikusel kokkuleppel. Osalised hindavad käesoleva kokkuleppe rakendamist mitte hiljem kui 31. detsembril 2013, et see vajaduse korral üle vaadata.

Съставено в Брюксел на осемнадесети юни две хиляди и осма година.

Hecho en Estrasburgo, el dieciocho de junio de dos mil ocho.

Ve Štrasburku dne osmnáctého června dva tisíce osm.

Udfærdiget i Strasbourg den attende juni to tusind og otte.

Geschehen zu Strassburg am achtzehnten Juni zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta juunikuu kaheksateistkümnendal päeval Strasbourgis.

'Εγινε στo Στρασβoύργo, στις δέκα οκτώ Ιουνίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Strasbourg on the eighteenth day of June in the year two thousand and eight.

Fait à Strasbourg, le dix-huit juin deux mille huit.

Fatto a Strasburgo, addì diciotto giugno duemilaotto.

Strasbūrā, divtūkstoš astotā gada astoņpadsmitajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai aštuntų metų birželio aštuonioliktą dieną Strasbūre.

Kelt Strasbourgban, a kétezer-nyolcadik év június tizennyolcadik napján.

Magħmul fi Strasburgu, fit-tmintax-il jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u tmienja.

Gedaan te Straatsburg, de achttiende juni tweeduizend acht.

Sporządzono w Strasburgu dnia osiemnastego czerwca roku dwa tysiące ósmego.

Încheiat la Strasbourg, la optsprezece iunie două mii opt.

Feito em Estrasburgo, em dezoito de Junho de dois mil e oito.

V Štrasburgu dňa osemnásteho júna dvetisícosem.

V Strasbourgu, dne osemnajstega junija leta dva tisoč osem.

Tehty Strasbourgissa kahdeksantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

Som skedde i Strasbourg den artonde juni tjugohundraåtta.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

За Съвета на Европа

Por el Consejo de Europa

Za Radu Evropy

For Europarådet

Für den Europarat

Euroopa Nõukogu nimel

Για το Συμβούλιο της Ευρώπης

For the Council of Europe

Pour le Conseil de l'Europe

Per il Consiglio d'Europa

Eiropas Padomes vārdā

Europos Tarybos vardu

Az Európa Tanács részéről

Għall-Kunsill ta' l-Ewropa

Voor de Raad van Europa

W imieniu Rady Europy

Pelo Conselho da Europa

Pentru Consiliul Europei

Za Radu Európy

Za Svet Evrope

Euroopan neuvoston puolesta

För Europarådet

Image

---

| 15.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/12

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. juuni 2008,

2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja sõlmimise kohta

(2008/579/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvaheline kohvinõukogu kiitis heaks 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu teksti 28. septembri 2007. aasta resolutsiooniga nr 431. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvaheline kohvinõukogu kiitis heaks 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu teksti 28. septembri 2007. aasta resolutsiooniga nr 431.

| (2) | 2007. aasta rahvusvaheline kohvileping asendab 2001. aasta rahvusvahelist kohvilepingut, mida pikendati 30. septembrini 2008. |
| --- | --- |

(2)

2007. aasta rahvusvaheline kohvileping asendab 2001. aasta rahvusvahelist kohvilepingut, mida pikendati 30. septembrini 2008.

| (3) | 2007. aasta rahvusvaheline kohvileping on kuni 31. augustini 2008 avatud allakirjutamiseks ja ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjade esitamiseks. |
| --- | --- |

(3)

2007. aasta rahvusvaheline kohvileping on kuni 31. augustini 2008 avatud allakirjutamiseks ja ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjade esitamiseks.

| (4) | Kuna ühendus osaleb 2001. aasta rahvusvahelises kohvilepingus, on ühenduse huvides seda asendav 2007. aasta rahvusvaheline kohvileping heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Kuna ühendus osaleb 2001. aasta rahvusvahelises kohvilepingus, on ühenduse huvides seda asendav 2007. aasta rahvusvaheline kohvileping heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks 2007. aasta rahvusvaheline kohvileping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama ning heakskiitmiskirja koos sellele lisatud deklaratsioonidega 31. augustiks 2008 hoiule andma.

Artikkel 3

Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 16. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

TÕLGE

2007. AASTA RAHVUSVAHELINE KOHVILEPING

SISUKORD

Artikkel

Preambul

I PEATÜKK –   EESMÄRGID

| 1. | Eesmärgid |
| --- | --- |

1.

II PEATÜKK –   MÕISTED

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

III PEATÜKK –   LIIKMESRIIKIDE ÜLDISED KOHUSTUSED

| 3. | Liikmesriikide üldised kohustused |
| --- | --- |

3.

IV PEATÜKK –   LIIKMESUS

| 4. | Organisatsiooni liikmesus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liikmesus rühmana |
| --- | --- |

5.

V PEATÜKK –   RAHVUSVAHELINE KOHVIORGANISATSIOON

| 6. | Rahvusvahelise Kohviorganisatsiooni asukoht ja struktuur |
| --- | --- |

6.

| 7. | Privileegid ja immuniteedid |
| --- | --- |

7.

VI PEATÜKK –   RAHVUSVAHELINE KOHVINÕUKOGU

| 8. | Rahvusvahelise kohvinõukogu koosseis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nõukogu volitused ja ülesanded |
| --- | --- |

9.

| 10. | Nõukogu esimees ja aseesimees |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nõukogu istungid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hääled |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nõukogu hääletamiskord |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nõukogu otsused |
| --- | --- |

14.

| 15. | Koostöö muude organisatsioonidega |
| --- | --- |

15.

| 16. | Koostöö valitsusväliste organisatsioonidega |
| --- | --- |

16.

VII PEATÜKK –   TEGEVDIREKTOR JA TÖÖTAJAD

| 17. | Tegevdirektor ja töötajad |
| --- | --- |

17.

VIII PEATÜKK –   RAHASTAMINE JA HALDUS

| 18. | Finants- ja halduskomitee |
| --- | --- |

18.

| 19. | Rahastamine |
| --- | --- |

19.

| 20. | Halduseelarve kindlaksmääramine ja osamaksude väljaarvutamine |
| --- | --- |

20.

| 21. | Osamaksude maksmine |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kohustused |
| --- | --- |

22.

| 23. | Raamatupidamisaruannete auditeerimine ja avaldamine |
| --- | --- |

23.

IX PEATÜKK –   MÜÜGI EDENDAMINE JA TURU ARENDAMINE

| 24. | Kaubandus- ja tarbimistakistuste kõrvaldamine |
| --- | --- |

24.

| 25. | Müügi edendamine ja turu arendamine |
| --- | --- |

25.

| 26. | Töödeldud kohviga seotud meetmed |
| --- | --- |

26.

| 27. | Segud ja asendajad |
| --- | --- |

27.

X PEATÜKK –   ORGANISATSIOONI TEGEVUS SEOSES PROJEKTIDEGA

| 28. | Projektide koostamine ja rahastamine |
| --- | --- |

28.

XI PEATÜKK –   KOHVI ERASEKTOR

| 29. | Erasektori nõuandekogu |
| --- | --- |

29.

| 30. | Maailma kohvikonverents |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kohvisektori finantsalane nõuandefoorum |
| --- | --- |

31.

XII PEATÜKK –   STATISTILINE TEAVE, UURINGUD JA VAATLUSED

| 32. | Statistiline teave |
| --- | --- |

32.

| 33. | Päritolusertifikaadid |
| --- | --- |

33.

| 34. | Uuringud, vaatlused ja aruanded |
| --- | --- |

34.

XIII PEATÜKK –   ÜLDSÄTTED

| 35. | Uue lepingu ettevalmistamine |
| --- | --- |

35.

| 36. | Säästev kohvisektor |
| --- | --- |

36.

| 37. | Elatustase ja töötingimused |
| --- | --- |

37.

XIV PEATÜKK –   KONSULTATSIOONID, VAIDLUSED JA KAEBUSED

| 38. | Konsultatsioonid |
| --- | --- |

38.

| 39. | Vaidlused ja kaebused |
| --- | --- |

39.

XV PEATÜKK –   LÕPPSÄTTED

| 40. | Allakirjutamine ja ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine |
| --- | --- |

40.

| 41. | Ajutine kohaldamine |
| --- | --- |

41.

| 42. | Jõustumine |
| --- | --- |

42.

| 43. | Ühinemine |
| --- | --- |

43.

| 44. | Reservatsioonid |
| --- | --- |

44.

| 45. | Vabatahtlik väljaastumine |
| --- | --- |

45.

| 46. | Väljaarvamine |
| --- | --- |

46.

| 47. | Tasaarveldused väljaastunud või väljaarvatud liikmesriikidega |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kehtivusaeg, pikendamine ja lõpetamine |
| --- | --- |

48.

| 49. | Muutmine |
| --- | --- |

49.

| 50. | Lisa- ja üleminekusätted |
| --- | --- |

50.

| 51. | Lepingu autentsed tekstid |
| --- | --- |

51.

| LISA | 2001. aasta rahvusvahelises kohvilepingus määratud ümberarvestuskoefitsiendid röstitud, kofeiinivaba, vedela ja lahustuva kohvi jaoks |
| --- | --- |

LISA

2007. AASTA RAHVUSVAHELINE KOHVILEPING

PREAMBUL

LEPINGU OSALISVALITSUSED,

tunnistades kohvi erakordset majanduslikku tähtsust paljudele riikidele, mille eksporditulu ning sotsiaal- ja majandusarengu eesmärkide saavutamine sõltub suurel määral sellest kaubast;

tunnistades kohvisektori tähtsust miljonite inimeste elatusvahenditele, eelkõige arengumaades, ning pidades silmas, et paljudes neist riikidest toodetakse kohvi väikestes talumajapidamistes;

tunnistades säästva kohvisektori olulist osa rahvusvaheliselt kokkulepitud arengueesmärkide, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide saavutamises, eelkõige seoses vaesuse kaotamisega;

tunnistades vajadust soodustada kohvisektori säästvat arengut, mis suurendaks liikmesriikides tööhõivet ja sissetulekut ning tooks kaasa kõrgema elatustaseme ja paremad töötingimused;

arvestades, et tihe rahvusvaheline koostöö kohviga seotud küsimustes, sealhulgas rahvusvahelises kaubanduses, aitab kaasa majanduslikult mitmekesise ülemaailmse kohvisektori kujunemisele, tootjariikide majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, kohvi tootmise ja tarbimise kasvule ning paremate suhete tekkimisele eksportivate ja importivate riikide vahel;

arvestades, et liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide, erasektori ning kõikide muude sidusrühmade koostöö aitab kaasa kohvisektori arengule;

tunnistades, et kohvialase teabe ja turupõhiste riskijuhtimise strateegiate parem kättesaadavus aitab vältida kohvi tootmise ja tarbimise tasakaalustamatust, millega võib kaasneda turu suur kõikumine, mis on kahjulik nii tootjatele kui ka tarbijatele; ning

märkides ära 1962., 1968., 1976., 1983., 1994. ja 2001. aasta rahvusvaheliste kohvilepingute alusel tehtud rahvusvahelisest koostööst tulenenud kasu,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I   PEATÜKK

EESMÄRGID

Artikkel 1

Eesmärgid

Käesoleva lepingu eesmärk on tugevdada ülemaailmset kohvisektorit ja soodustada selle säästvat laienemist turupõhises keskkonnas kõigi sektoris osalejate hüvanguks järgmiselt:

| 1. | soodustades rahvusvahelist koostööd kohvialastes küsimustes; |
| --- | --- |

1.

soodustades rahvusvahelist koostööd kohvialastes küsimustes;

| 2. | luues kohviküsimusi käsitleva foorumi valitsustevahelisteks konsultatsioonideks ning konsultatsioonideks erasektoriga; |
| --- | --- |

2.

luues kohviküsimusi käsitleva foorumi valitsustevahelisteks konsultatsioonideks ning konsultatsioonideks erasektoriga;

| 3. | julgustades liikmesriike arendama majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt säästvat kohvisektorit; |
| --- | --- |

3.

julgustades liikmesriike arendama majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt säästvat kohvisektorit;

| 4. | luues foorumi konsultatsioonideks, et edendada arusaamist rahvusvahelistel turgudel valitsevatest struktuurilistest tingimustest ning tootmise ja tarbimise pikaajalistest suundumustest, mis tasakaalustavad pakkumist ja nõudlust ning mille tulemuseks on õiglased hinnad nii tarbijatele kui ka tootjatele; |
| --- | --- |

4.

luues foorumi konsultatsioonideks, et edendada arusaamist rahvusvahelistel turgudel valitsevatest struktuurilistest tingimustest ning tootmise ja tarbimise pikaajalistest suundumustest, mis tasakaalustavad pakkumist ja nõudlust ning mille tulemuseks on õiglased hinnad nii tarbijatele kui ka tootjatele;

| 5. | hõlbustades igat tüüpi ja igal kujul kohvi rahvusvahelise kaubanduse laienemist ja läbipaistvust ning edendades kaubandustõkete kõrvaldamist; |
| --- | --- |

5.

hõlbustades igat tüüpi ja igal kujul kohvi rahvusvahelise kaubanduse laienemist ja läbipaistvust ning edendades kaubandustõkete kõrvaldamist;

| 6. | kogudes, levitades ja avaldades majanduslikku, tehnilist ja teaduslikku teavet, statistilisi andmeid ja uuringuid ning kohvialase teadus- ja arendustöö tulemusi; |
| --- | --- |

6.

kogudes, levitades ja avaldades majanduslikku, tehnilist ja teaduslikku teavet, statistilisi andmeid ja uuringuid ning kohvialase teadus- ja arendustöö tulemusi;

| 7. | edendades igat tüüpi ja igal kujul kohvi tarbimise ja turgude kasvu, sealhulgas kohvi tootvates riikides; |
| --- | --- |

7.

edendades igat tüüpi ja igal kujul kohvi tarbimise ja turgude kasvu, sealhulgas kohvi tootvates riikides;

| 8. | koostades ja hinnates liikmesriikidele ning maailma kohvimajandusele kasulikke projekte ning otsides vahendeid nende rahastamiseks; |
| --- | --- |

8.

koostades ja hinnates liikmesriikidele ning maailma kohvimajandusele kasulikke projekte ning otsides vahendeid nende rahastamiseks;

| 9. | edendades kohvi kvaliteedi tõstmist, et suurendada tarbijate rahulolu ning tootjate kasu; |
| --- | --- |

9.

edendades kohvi kvaliteedi tõstmist, et suurendada tarbijate rahulolu ning tootjate kasu;

| 10. | julgustades liikmesriike töötama kohvisektori jaoks välja asjakohased toidu ohutusega seotud meetmed; |
| --- | --- |

10.

julgustades liikmesriike töötama kohvisektori jaoks välja asjakohased toidu ohutusega seotud meetmed;

| 11. | edendades koolitus- ja teabeprogramme, mille eesmärk on aidata edastada liikmesriikidele kohviga seotud tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

11.

edendades koolitus- ja teabeprogramme, mille eesmärk on aidata edastada liikmesriikidele kohviga seotud tehnoloogiaid;

| 12. | julgustades liikmesriike välja töötama ja rakendama strateegiaid kohalike kogukondade ja väiketalupidajate suutlikkuse tõstmiseks, et nad saaksid kohvi tootmisest kasu, mis omakorda aitab kaasa vaesuse leevendamisele; |
| --- | --- |

12.

julgustades liikmesriike välja töötama ja rakendama strateegiaid kohalike kogukondade ja väiketalupidajate suutlikkuse tõstmiseks, et nad saaksid kohvi tootmisest kasu, mis omakorda aitab kaasa vaesuse leevendamisele;

| 13. | hõlbustades finantsvahendite ning kohvitootjaid toetavate teenuste, sealhulgas krediidivõimaluste ja riskijuhtimisviisidega seotud teabe kättesaadavust. |
| --- | --- |

13.

hõlbustades finantsvahendite ning kohvitootjaid toetavate teenuste, sealhulgas krediidivõimaluste ja riskijuhtimisviisidega seotud teabe kättesaadavust.

II   PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   kohv– kohvipuu seemned (nn kohvioad) ja viljad (nn kohvikirsid), kestas, toored või röstitud, sealhulgas jahvatatud, kofeiinivaba, vedel või lahustuv kohv. Nõukogu vaatab võimalikult kiiresti pärast käesoleva lepingu jõustumist ning edaspidi iga kolme aasta tagant läbi allpool punktides d, e, f ja g loetletud kohvitüüpide ümberarvestuskoefitsiendid. Pärast läbivaatamist määrab nõukogu kindlaks asjakohased ümberarvestuskoefitsiendid ja avaldab need. Enne esimest läbivaatamist ning kui nõukogu ei ole suutnud selles küsimuses otsust teha, kehtivad 2001. aasta rahvusvahelises kohvilepingus kasutatud ümberarvestuskoefitsiendid, mis on loetletud käesoleva lepingu lisas. Kui kõnealustes sätetes ei ole ette nähtud teisiti, on allpool loetletud mõistetel järgmine tähendus:

a)   toorkohv– kooritud kohvioad enne röstimist;

b)   kuivatatud kohvikirsid– kohvipuu kuivatatud viljad; et leida kuivatatud kohvikirssidele vastava toorkohvi kogus, tuleb kuivatatud kohvikirsside netokaal korrutada 0,5-ga;

c)   kestas kohvioad– toored kohvioad kestas; et leida kestas kohviubadele vastava toorkohvi kogus, tuleb kestas kohviubade netokaal korrutada 0,8-ga;

d)   röstitud kohv– mis tahes määral röstitud toorkohv, hõlmab jahvatatud kohvi;

e)   kofeiinivaba kohv– toorkohv, röstitud või lahustuv kohv, millest kofeiin on eemaldatud;

f)   vedel kohv– röstitud kohvist saadud vees lahustuv kuivaine vedelal kujul ja

g)   lahustuv kohv– röstitud kohvist saadud vees lahustuv kuivaine;

2.   kott– 60 kg või 132,276 naela toorkohvi; tonn – 1 000 kg või 2 204,6 naela; nael – 453,597 grammi;

3.   kohviaasta– ajavahemik 1. oktoobrist 30. septembrini;

4.   organisatsioon ja nõukogu– vastavalt Rahvusvaheline Kohviorganisatsioon ja rahvusvaheline kohvinõukogu;

5.   lepinguosaline– valitsus, Euroopa Ühendus või mõni artikli 4 lõikes 3 nimetatud valitsustevaheline organisatsioon, mis on andnud hoiule käesoleva lepingu ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja või teatanud selle ajutisest kohaldamisest artiklite 40, 41 ja 42 kohaselt või on sellega ühinenud artikli 43 kohaselt;

6.   liikmesriik– lepinguosaline;

7.   eksportiv liikmesriik või eksportiv riik– vastavalt kas liikmesriik või riik, mis on kohvi netoeksportija; see tähendab, et liikmesriigi või riigi eksport ületab impordi;

8.   importiv liikmesriik või importiv riik– vastavalt kas liikmesriik või riik, mis on kohvi netoimportija; see tähendab, et liikmesriigi või riigi import ületab ekspordi;

9.   jagatud häälteenamusega hääletamine– hääletamine, mille puhul otsuse tegemiseks on vaja vähemalt 70 % kohalolevate ja hääletavate eksportivate liikmesriikide häältest ning vähemalt 70 % kohalolevate ja hääletavate importivate liikmesriikide häältest, loetuna eraldi;

10.   hoiulevõtja– valitsustevaheline organisatsioon või 2001. aasta rahvusvahelise kohvilepingu lepinguosaline, kelle nõukogu määrab 2001. aasta rahvusvahelise kohvilepingu alusel konsensuse põhjal tehtava otsusega enne 31. jaanuari 2008. Kõnealune otsus moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

III   PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE ÜLDISED KOHUSTUSED

Artikkel 3

Liikmesriikide üldised kohustused

1.   Liikmesriigid kohustuvad võtma niisuguseid meetmeid, mis on vajalikud nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ning tegema üksteisega igakülgset koostööd käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks; eelkõige kohustuvad liikmesriigid andma teavet, mis on vajalik käesoleva lepingu toimimise hõlbustamiseks.

2.   Liikmesriigid tunnistavad, et päritolusertifikaadid on kohvikaubanduses olulised teabeallikad. Seetõttu vastutavad eksportivad liikmesriigid päritolusertifikaatide nõuetekohase väljastamise ja kasutamise eest vastavalt nõukogu kehtestatud eeskirjadele.

3.   Liikmesriigid tunnistavad ka, et teave reekspordi kohta on oluline maailma kohvimajanduse nõuetekohaseks analüüsiks. Seetõttu kohustuvad importivad liikmesriigid andma reekspordi kohta korrapärast ja täpset teavet nõukogu määratud vormis ja viisil.

IV   PEATÜKK

LIIKMESUS

Artikkel 4

Organisatsiooni liikmesus

1.   Iga lepinguosaline on organisatsiooni eraldiseisev liikmesriik.

2.   Liikmesriik võib oma liikmesuse kategooriat muuta tingimustel, mille nõukogu kokku lepib.

3.   Kõik käesolevas lepingus sisalduvad viited valitsustele hõlmavad ka viidet Euroopa Ühendusele või mõnele valitsustevahelisele organisatsioonile, kellel on ainupädevus käesoleva lepingu üle läbirääkimiste pidamiseks, selle sõlmimiseks ja kohaldamiseks.

Artikkel 5

Liikmesus rühmana

Kaks või enam lepinguosalist võivad teatada, et osalevad organisatsioonis liikmete rühmana, saates nõukogule ja hoiulevõtjale vastava teatise, mis jõustub asjaomaste lepinguosaliste täpsustatud kuupäeval ja nõukogu kinnitatud tingimustel.

V   PEATÜKK

RAHVUSVAHELINE KOHVIORGANISATSIOON

Artikkel 6

Rahvusvahelise Kohviorganisatsiooni asukoht ja struktuur

1.   1962. aasta rahvusvahelise kohvilepinguga loodud Rahvusvaheline Kohviorganisatsioon jätkab oma tegevust, et kohaldada käesoleva lepingu sätteid ja kontrollida selle toimimist.

2.   Organisatsiooni asukoht on Londonis, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

3.   Organisatsiooni kõrgeim organ on rahvusvaheline kohvinõukogu. Vajaduse korral abistavad nõukogu finants- ja halduskomitee, müügi edendamise ja turu arendamise komitee ning projektide komitee. Nõukogu nõustavad ka erasektori nõuandekogu, maailma kohvikonverents ja kohvisektori finantsalane nõuandefoorum.

Artikkel 7

Privileegid ja immuniteedid

1.   Organisatsioon on juriidiline isik. Eelkõige on tal õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning algatada kohtumenetlusi.

2.   Organisatsiooni, selle tegevdirektori, töötajate ja ekspertide ning oma ülesannete täitmiseks vastuvõtjariigi territooriumil viibivate liikmesriikide esindajate staatust, privileege ja immuniteete reguleerib vastuvõtjariigi valitsuse ja organisatsiooni vahel sõlmitud peakorterileping.

3.   Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud peakorterileping on käesolevast lepingust sõltumatu. Seda saab siiski lõpetada:

| a) | vastuvõtjariigi valitsuse ja organisatsiooni vahelise lepinguga; |
| --- | --- |

a)

vastuvõtjariigi valitsuse ja organisatsiooni vahelise lepinguga;

| b) | kui organisatsiooni peakorter viiakse vastuvõtjariigi territooriumilt ära või |
| --- | --- |

b)

kui organisatsiooni peakorter viiakse vastuvõtjariigi territooriumilt ära või

| c) | kui organisatsioon lõpetab tegevuse. |
| --- | --- |

c)

kui organisatsioon lõpetab tegevuse.

4.   Organisatsioon võib sõlmida ühe või mitme muu liikmesriigiga lepinguid käesoleva lepingu nõuetekohaseks toimimiseks vajalike privileegide ja immuniteetide kohta ja nõukogu peab need lepingud heaks kiitma.

5.   Teiste liikmesriikide valitsused peale vastuvõtjariigi valitsuse annavad organisatsioonile seoses valuutapiirangute, pangakontode kasutamise ja summade ülekandmisega samu soodustusi, mida antakse ÜRO spetsialiseeritud asutustele.

VI   PEATÜKK

RAHVUSVAHELINE KOHVINÕUKOGU

Artikkel 8

Rahvusvahelise kohvinõukogu koosseis

1.   Rahvusvahelisse kohvinõukogusse kuuluvad kõik organisatsiooni liikmesriigid.

2.   Iga liikmesriik nimetab nõukogusse ühe esindaja ning soovi korral ühe või mitu asendajat. Liikmesriik võib nimetada oma esindajale või nende asendajatele ka ühe või mitu nõustajat.

Artikkel 9

Nõukogu volitused ja ülesanded

1.   Kõik käesoleva lepinguga eraldi sätestatud volitused antakse nõukogule, kes täidab käesoleva lepingu sätete rakendamiseks vajalikke ülesandeid.

2.   Nõukogu võib luua ja laiali saata vajalikke komiteesid ja allorganeid, välja arvatud artikli 6 lõikega 3 ettenähtud organid.

3.   Nõukogu kehtestab sellised eeskirjad, sealhulgas oma töökorra ning organisatsiooni rahandus- ja personalieeskirjad, mis on vajalikud käesoleva lepingu sätete täitmiseks ja on nendega kooskõlas. Nõukogu võib oma töökorras ette näha võimaluse, mille kohaselt ta saab teatavaid küsimusi otsustada ilma koosolekuta.

4.   Nõukogu kehtestab korrapäraselt strateegilised tegevuskavad, et suunata oma tööd ja määrata kindlaks prioriteedid, sealhulgas prioriteedid artikli 28 kohaselt läbiviidavate projektide ning artikli 34 kohaselt teostatavate uuringute, vaatluste ja aruannete osas. Tegevuskavas määratletud prioriteete peavad kajastama ka nõukogus heakskiidetud iga-aastased tööprogrammid.

5.   Nõukogu peab käesolevast lepingust tulenevate ülesannete täitmiseks vajalikku arvestust ning muud arvestust, mida ta peab vajalikuks.

Artikkel 10

Nõukogu esimees ja aseesimees

1.   Nõukogu valib igaks kohviaastaks esimehe ning aseesimehe, kellele organisatsioon tasu ei maksa.

2.   Esimees valitakse kas eksportivate liikmesriikide või importivate liikmesriikide esindajate hulgast ning aseesimees teise kategooria liikmesriikide esindajate hulgast. Need ametikohad vahetuvad igal kohviaastal nimetatud kahe liikmekategooria vahel.

3.   Ei esimehel ega esimehe ülesandeid täitval aseesimehel ole hääleõigust. Liikmesriigi hääleõigust kasutab sellisel juhul tema asetäitja.

Artikkel 11

Nõukogu istungid

1.   Nõukogu peab korralisi istungeid kaks korda aastas ja eriistungeid siis, kui ta teeb sellekohase otsuse. Eriistungeid võib pidada ka siis, kui seda taotlevad kümme liikmesriiki. Istungite toimumisest teatatakse vähemalt 30 päeva ette, välja arvatud eriolukordades, kus tuleb teatada vähemalt 10 päeva ette.

2.   Istungid toimuvad organisatsiooni asukohas, kui nõukogu ei otsusta teisiti. Kui liikmesriik kutsub nõukogu kokku oma territooriumil ning nõukogu nõustub, kannab see liikmesriik organisatsioonile tekkivad lisakulutused, mis ületavad organisatsiooni asukohas peetava istungi kulutusi.

3.   Nõukogu võib kutsuda istungitel vaatlejana osalema iga riigi, kes ei ole liikmesriik, või mõne artiklites 15 ja 16 nimetatud organisatsiooni. Nõukogu otsustab vaatlejate lubamise iga istungi puhul.

4.   Nõukogu istungil otsuste tegemiseks nõutav kvoorum on rohkem kui poolte eksportivate ja importivate liikmesriikide kohalolek, kellele kuuluvad vastavalt vähemalt kaks kolmandikku kummagi kategooria häältest. Kui nõukogu istungi või mõne plenaaristungi avamisel ei ole kvoorumit, lükkab esimees istungi või plenaaristungi avamise vähemalt kahe tunni võrra edasi. Kui uuel kokkulepitud ajal ei ole ikka veel kvoorumit, võib esimees istungi või plenaaristungi avamise veel kord vähemalt kahe tunni võrra edasi lükata. Kui ka uue edasilükkamise lõpus ei ole kvoorumit, lükatakse otsustamist vajava küsimuse arutamine edasi nõukogu järgmisesse istungisse.

Artikkel 12

Hääled

1.   Eksportivatel liikmesriikidel on kokku 1 000 häält ja importivatel liikmesriikidel on kokku 1 000 häält, mis on jagatud kummagi kategooria liikmesriikide vahel – st vastavalt eksportivate ja importivate liikmesriikide vahel –, nagu on sätestatud käesoleva artikli järgmistes lõigetes.

2.   Igal liikmesriigil on viis põhihäält.

3.   Eksportivate liikmesriikide ülejäänud hääled jagatakse selliste liikmesriikide vahel proportsionaalselt riigi kohviekspordi keskmise mahuga kõigisse sihtkohtadesse nelja eelneva kalendriaasta jooksul.

4.   Importivate liikmesriikide ülejäänud hääled jagatakse selliste liikmesriikide vahel proportsionaalselt riigi kohviimpordi keskmise mahuga nelja eelneva kalendriaasta jooksul.

5.   Euroopa Ühendus või iga artikli 4 lõikes 3 määratletud valitsustevaheline organisatsioon saab hääli ühe liikmesriigina; tal on viis põhihäält ja lisahääli proportsionaalselt nende kohviimpordi või -ekspordi keskmise mahuga nelja eelneva kalendriaasta jooksul.

6.   Häälte jagunemise määrab nõukogu iga kohviaasta alguses vastavalt käesolevale artiklile ning see kehtib kogu nimetatud aasta, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 7 sätestatud juhtudel.

7.   Nõukogu näeb ette häälte ümberjaotamise käesoleva artikli sätete kohaselt alati, kui organisatsiooni liikmeskond muutub või kui liikmesriigi hääleõigus on artikli 21 alusel peatatud või taastatud.

8.   Ühelgi liikmesriigil ei ole kahte kolmandikku või rohkem oma kategooria häältest.

9.   Murdarvulisi hääli ei ole ette nähtud.

Artikkel 13

Nõukogu hääletamiskord

1.   Igal liikmesriigil on õigus kasutada hääletamisel kõiki oma hääli ning tal ei ole õigust hääli jagada. Siiski võib liikmesriik kasutada hääletamisel eraldi neid hääli, mis kuuluvad talle käesoleva artikli lõike 2 kohaselt.

2.   Eksportiv liikmesriik võib kirjalikult volitada mõnda teist eksportivat liikmesriiki ning importiv liikmesriik võib kirjalikult volitada mõnda teist importivat liikmesriiki esindama ühel või mitmel nõukogu koosolekul tema huve ning kasutama tema hääleõigust.

Artikkel 14

Nõukogu otsused

1.   Kõik nõukogu otsused võetakse vastu ja kõik soovitused esitatakse konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, võtab nõukogu vastu otsused ja esitab soovitusi vähemalt 70 %-lise kohalolevate ja hääletavate eksportivate liikmesriikide ning vähemalt 70 %-lise kohalolevate ja hääletavate importivate liikmesriikide jagatud häälteenamusega, mida arvestatakse eraldi.

2.   Kõigi jagatud häälteenamusega vastuvõetud nõukogu otsuse suhtes kohaldatakse järgmist korda:

| a) | kui jagatud häälteenamust ei saavutata kolme või vähema eksportiva liikmesriigi või kolme või vähema importiva liikmesriigi vastuhäälte tõttu, pannakse ettepanek 48 tunni jooksul uuesti hääletusele, kui enamik nõukogu kohalviibivaid liikmesriike teeb häälteenamusega sellise otsuse, ning |
| --- | --- |

a)

kui jagatud häälteenamust ei saavutata kolme või vähema eksportiva liikmesriigi või kolme või vähema importiva liikmesriigi vastuhäälte tõttu, pannakse ettepanek 48 tunni jooksul uuesti hääletusele, kui enamik nõukogu kohalviibivaid liikmesriike teeb häälteenamusega sellise otsuse, ning

| b) | kui jagatud häälteenamust järjekordselt ei saavutata, loetakse ettepanek tagasilükatuks. |
| --- | --- |

b)

kui jagatud häälteenamust järjekordselt ei saavutata, loetakse ettepanek tagasilükatuks.

3.   Liikmesriigid kohustuvad pidama kõiki käesoleva lepingu alusel tehtud nõukogu otsuseid siduvaks.

Artikkel 15

Koostöö muude organisatsioonidega

1.   Nõukogu võib korraldada konsultatsioone ja koostööd ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutuste, muude asjakohaste valitsustevaheliste organisatsioonide ning asjakohaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega. Nõukogu kasutab täiel määral toorainefondi ja teiste rahastamisallikate võimalusi. Selline kord võib hõlmata rahastamiskokkuleppeid, mida nõukogu peab vajalikuks käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks. Kuid ühegi nimetatud korra kohaselt rakendatava projektiga seoses ei teki organisatsioonil rahalisi kohustusi üksiku liikmesriigi või muu üksuse antud garantiide suhtes. Ükski liikmesriik ei ole organisatsiooni liikmesuse tõttu vastutav mõne muu liikmesriigi või üksuse laenuvõtmisest või laenuandmisest tulenevate kohustuste täitmise eest seoses kõnealuste projektidega.

2.   Kui võimalik, võib organisatsioon koguda liikmesriikidelt, mitteliikmesriikidelt ning rahastajatelt ja muudelt asutustelt teavet kohvisektorile suunatud arenguprojektide ja -programmide kohta. Vajaduse korral võib organisatsioon kokkuleppel asjaomaste pooltega teha selle teabe kättesaadavaks muudele organisatsioonidele ning oma liikmesriikidele.

Artikkel 16

Koostöö valitsusväliste organisatsioonidega

Ilma et see piiraks artiklite 15, 29, 30 ja 31 sätete kohaldamist, võib organisatsioon käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks algatada ja tugevdada koostööd asjakohaste valitsusväliste organisatsioonidega, kellel on eriteadmised kohvisektori asjaomastes valdkondades, ning muude kohviküsimuste ekspertidega.

VII   PEATÜKK

TEGEVDIREKTOR JA TÖÖTAJAD

Artikkel 17

Tegevdirektor ja töötajad

1.   Nõukogu nimetab ametisse tegevdirektori. Tegevdirektori ametissenimetamise tingimused kehtestab nõukogu ning need on võrreldavad tingimustega, mida kohaldatakse samalaadsete valitsustevaheliste organisatsioonide vastavate ametnike suhtes.

2.   Tegevdirektor on organisatsiooni kõrgeim haldusametnik ning vastutab ülesannete täitmise eest, mis on sätestatud käesolevas lepingus.

3.   Tegevdirektor nimetab ametisse organisatsiooni töötajad kooskõlas nõukogu kehtestatud eeskirjadega.

4.   Tegevdirektoril ega ühelgi töötajal ei tohi olla finantshuve ei kohvitööstuses, kohvikaubanduses ega kohvitranspordis.

5.   Oma ülesannete täitmisel ei tohi direktor ega töötajad küsida ega vastu võtta juhiseid üheltki liikmesriigilt ega muult organisatsiooniväliselt asutuselt. Nad peavad hoiduma mis tahes tegevusest, mis võib kahjustada nende seisundit rahvusvahelise ametnikuna, kes vastutab ainult organisatsiooni ees. Liikmesriigid kohustuvad austama tegevdirektori ja töötajate kohustuste rangelt rahvusvahelist iseloomu ega püüa neid ülesannete täitmisel mõjutada.

VIII   PEATÜKK

RAHASTAMINE JA HALDUS

Artikkel 18

Finants- ja halduskomitee

Moodustatakse finants- ja halduskomitee. Nõukogu määrab komitee koosseisu ja volitused. Komitee vastutab nõukogule heakskiitmiseks esitatava halduseelarve koostamise ning kõigi muude ülesannete täitmise eest, mille nõukogu talle määrab ja mis hõlmavad järelevalvet tulude ja kulude üle ning organisatsiooni haldamisega seotud küsimusi. Finants- ja halduskomitee annab oma menetluste kohta aru nõukogule.

Artikkel 19

Rahastamine

1.   Asjaomaste riikide valitsused katavad nõukogu delegatsioonide ning kõikide nõukogu komiteede esindajate kulutused.

2.   Muud käesoleva lepingu täitmiseks vajalikud kulutused kaetakse liikmesriikide iga-aastastest osamaksudest, mis arvutatakse välja vastavalt artiklile 20, samuti liikmesriikidele eriteenuste müügist saadud tuludest ning artiklite 32 ja 34 sätete alusel saadud teabe ja uuringute müügist saadud tuludest.

3.   Organisatsiooni eelarveaasta ühtib kohviaastaga.

Artikkel 20

Halduseelarve kindlaksmääramine ja osamaksude väljaarvutamine

1.   Iga eelarveaasta teisel poolel kiidab nõukogu heaks organisatsiooni järgmise eelarveaasta halduseelarve ning arvutab välja iga liikmesriigi osamaksu eelarvesse. Halduseelarve projekti koostab tegevdirektor finants- ja halduskomitee järelevalve all vastavalt artikli 18 sätetele.

2.   Liikmesriigi osamaks halduseelarvesse asjaomasel eelarveaastal on proportsionaalne tema häälte arvuga vastava eelarveaasta halduseelarve heakskiitmise ajal kõikide liikmesriikide häälte kogusummas. Kui liikmesriikide häälte jagunemises esineb artikli 12 lõike 6 kohaselt muutusi selle eelarveaasta alguses, mille kohta osamakse arvutatakse, korrigeeritakse vastava aasta osamakse. Osamaksude kindlaksmääramisel arvutatakse iga liikmesriigi hääled, võtmata arvesse liikmesriigi hääleõiguse peatamist ning sellest tulenevat häälte ümberjaotamist.

3.   Pärast käesoleva lepingu jõustumist organisatsiooniga artikli 42 alusel ühineva liikmesriigi esialgse osamaksu arvutab välja nõukogu uuele liikmesriigile ettenähtud häälte arvu ning jooksvast eelarveaastast järelejäänud aja alusel, kuid selleks eelarveaastaks väljaarvutatud teiste liikmesriikide osamakse ei muudeta.

Artikkel 21

Osamaksude maksmine

1.   Iga eelarveaasta halduseelarve osamaksud makstakse vabalt vahetatavas vääringus ning nende maksmise tähtaeg on vastava eelarveaasta esimene päev.

2.   Kui liikmesriik ei ole oma osamaksu halduseelarvesse täies ulatuses maksnud kuue kuu jooksul alates osamaksu maksmise tähtajast, peatatakse tema hääleõigus ja õigus osaleda spetsialiseerunud komiteede tegevuses seni, kuni liikmesriigi osamaks on täies ulatuses makstud. Siiski ei kaota selline liikmesriik muid õigusi ega vabane oma käesolevast lepingust tulenevatest kohustustest, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

3.   Liikmesriik, kelle hääleõigus on käesoleva artikli lõike 2 alusel peatatud, on sellele vaatamata kohustatud osamaksu maksma.

Artikkel 22

Kohustused

1.   Tegutsedes artikli 6 lõike 3 kohaselt, ei ole organisatsioonil volitusi võtta ei enda ega oma liikmesriikide nimel kohustusi, mis ei kuulu käesoleva lepingu reguleerimisalasse; eelkõige ei ole tal volitusi laenu võtta. Kasutades lepingute sõlmimise õigust, inkorporeerib organisatsioon käesoleva lepingu tingimused oma lepingutesse viisil, mis juhib neile organisatsiooniga lepinguid sõlmivate poolte tähelepanu, kuid kui inkorporeerimine ei õnnestu, ei muuda see neid lepinguid kehtetuks ega kujuta endast võimupiiride ületamist.

2.   Liikmesriigi vastutus on piiratud käesolevas lepingus eraldi ettenähtud osamaksude tasumise kohustusega. Organisatsiooniga lepingulistes suhetes olevaid kolmandaid isikuid loetakse teadlikuks liikmesriikide kohustusi käsitlevatest käesoleva lepingu sätetest.

Artikkel 23

Raamatupidamisaruannete auditeerimine ja avaldamine

Niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui kuus kuud pärast eelarveaasta lõppemist koostatakse sõltumatult auditeeritud aruanne organisatsiooni varade, kohustuste, tulude ja kulude kohta vastaval eelarveaastal. Aruanne esitatakse nõukogule heakskiitmiseks nõukogu järgmisel istungil.

IX   PEATÜKK

MÜÜGI EDENDAMINE JA TURU ARENDAMINE

Artikkel 24

Kaubandus- ja tarbimistakistuste kõrvaldamine

1.   Liikmesriigid tunnistavad kohvisektori säästva arengu ning kauplemist ja tarbimist pärssida võivate olemasolevate takistuste eemaldamise ja uute takistuste vältimise tähtsust, tunnistades samas liikmesriikide reguleerimisõigust ja õigust kehtestada uusi määrusi, et täita siseriiklikke tervishoiu- ja keskkonnapoliitika eesmärke kooskõlas oma rahvusvahelistest kokkulepetest, sealhulgas rahvusvahelise kaubandusega seotud lepingutest tulenevate kohustustega.

2.   Liikmesriigid tunnistavad, et praegu esineb kohvitarbimise kasvu suuremal või vähemal määral takistada võivaid meetmeid, eelkõige:

| a) | kohvi impordi kord, sealhulgas soodus- ja muud tariifid, kvoodid, riiklike monopolide ja riiklike hankeasutuste tegevus, ning muud halduseeskirjad ja äritavad; |
| --- | --- |

a)

kohvi impordi kord, sealhulgas soodus- ja muud tariifid, kvoodid, riiklike monopolide ja riiklike hankeasutuste tegevus, ning muud halduseeskirjad ja äritavad;

| b) | otseseid ja kaudseid subsiidiume hõlmav ekspordikord ning muud halduseeskirjad ja äritavad; |
| --- | --- |

b)

otseseid ja kaudseid subsiidiume hõlmav ekspordikord ning muud halduseeskirjad ja äritavad;

| c) | sisekaubanduse tingimused ning riigisisesed ja piirkondlikud õigus- ja haldusnormid, mis võivad tarbimist mõjutada. |
| --- | --- |

c)

sisekaubanduse tingimused ning riigisisesed ja piirkondlikud õigus- ja haldusnormid, mis võivad tarbimist mõjutada.

3.   Pidades silmas eespool nimetatud eesmärke ning käesoleva artikli lõiget 4, püüavad liikmesriigid vähendada kohvi tollimakse ning võtta muid meetmeid, et kõrvaldada takistusi tarbimise kasvule.

4.   Võttes arvesse vastastikust huvi, kohustuvad liikmesriigid otsima viise ja vahendeid, mille abil saaks käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud kaubanduse ja tarbimise kasvu takistusi järk-järgult vähendada ja võimaluse korral lõpuks kõrvaldada või mille abil saaks niisuguste takistuste mõju oluliselt vähendada.

5.   Võttes arvesse käesoleva artikli lõike 4 alusel võetud kohustusi, teavitavad liikmesriigid nõukogu igal aastal kõigist käesoleva artikli rakendamiseks võetud meetmetest.

6.   Tegevdirektor valmistab nõukogule läbivaatamiseks korrapäraselt ette ülevaateid tarbimistakistuste kohta.

7.   Nõukogu võib käesoleva artikli eesmärkide saavutamiseks anda soovitusi liikmesriikidele, kes esitavad nii kiiresti kui võimalik nõukogule aruande nende soovituste rakendamiseks võetud meetmete kohta.

Artikkel 25

Müügi edendamine ja turu arendamine

1.   Liikmesriigid tunnistavad, et nii eksportivad kui ka importivad liikmesriigid saavad kasu jõupingutustest, mida tehakse tarbimise edendamiseks, tootekvaliteedi parandamiseks ja kohviturgude arendamiseks, sealhulgas eksportivates liikmesriikides.

2.   Müügi edendamise ja turu arendamise alane tegevus võib hõlmata kohvi tootmise ja tarbimisega seotud teabekampaaniaid, teadustegevust, suutlikkuse tõstmist ja uuringuid.

3.   Sellise tegevuse võib hõlmata nõukogu igaaastasesse tööprogrammi või artiklis 28 nimetatud organisatsiooni projektitegevusse ning seda võib rahastada liikmesriikide, mitteliikmesriikide, muude organisatsioonide ja erasektori vabatahtlikest annetustest.

4.   Moodustatakse müügi edendamise ja turu arendamise komitee. Nõukogu määrab komitee koosseisu ja volitused.

Artikkel 26

Töödeldud kohviga seotud meetmed

Liikmesriigid tunnistavad arengumaade vajadust laiendada oma majandusbaasi muu hulgas industrialiseerimise ja valmistoodete ekspordi, sealhulgas kohvi töötlemise ja töödeldud kohvi ekspordi abil, nagu on osundatud artikli 2 lõike 1 punktides d, e, f ja g. Seoses sellega väldivad liikmesriigid selliste riiklike meetmete võtmist, mis võivad põhjustada teiste liikmesriikide kohvisektori häireid.

Artikkel 27

Segud ja asendajad

1.   Liikmesriigid ei tohi säilitada ühtki eeskirja, milles nõutakse teiste toodete segamist kohvisse või töötlemist või kasutamist koos kohviga kaubanduslikuks edasimüügiks kohvina. Liikmesriigid püüavad keelata selliste toodete müügi ja reklaamimise kohvi nimetuse all, milles põhilise toorainena sisaldub toorkohvi alla 95 %.

2.   Tegevdirektor esitab nõukogule korrapäraselt aruande käesoleva artikli sätete järgimise kohta.

X   PEATÜKK

ORGANISATSIOONI TEGEVUS SEOSES PROJEKTIDEGA

Artikkel 28

Projektide koostamine ja rahastamine

1.   Liikmed ja tegevdirektor võivad esitada selliste projektide ettepanekuid, mis aitavad kaasa käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisele ning ühele või mitmele strateegilises tegevuskavas kindlaksmääratud prioriteetsele töövaldkonnale, mille nõukogu on artikli 9 kohaselt heaks kiitnud.

2.   Nõukogu kehtestab projektide esitamise, hindamise, heakskiitmise, prioriteetsuse määramise ja rahastamise, samuti nende rakendamise, järelevalve ja hindamise ning tulemuste laialdase levitamise korra ja mehhanismid.

3.   Tegevdirektor esitab igal nõukogu istungil aruande nõukogus heakskiidetud projektide, sealhulgas rahastamist ootavate, rakendatavate või alates nõukogu eelnevast istungist lõpetatud projektide olukorra kohta.

4.   Moodustatakse projektide komitee. Nõukogu määrab komitee koosseisu ja volitused.

XI   PEATÜKK

KOHVI ERASEKTOR

Artikkel 29

Erasektori nõuandekogu

1.   Erasektori nõuandekogu (edaspidi „nõuandekogu”) on nõuandeorgan, mis võib anda soovitusi seoses nõukogu konsultatsioonidega ning teha nõukogule ettepanekuid kaaluda käesoleva lepinguga seotud küsimusi.

2.   Nõuandekogu koosneb kaheksast eksportivate riikide erasektori esindajast ja kaheksast importivate riikide erasektori esindajast.

3.   Nõuandekogu liikmeteks on ühingute ja asutuste esindajad, kelle nõukogu määrab kaheks kohviaastaks ja keda võib uuesti ametisse nimetada. Seejuures püüab nõukogu määrata:

| a) | eksportivast riigist või piirkonnast kaks erasektori kohviühingut või -asutust kõigi nelja kohvirühma kohta, kes soovitavalt esindavad nii kasvatajaid kui ka eksportijaid, ning igale esindajale ühe või mitu asendajat, ning |
| --- | --- |

a)

eksportivast riigist või piirkonnast kaks erasektori kohviühingut või -asutust kõigi nelja kohvirühma kohta, kes soovitavalt esindavad nii kasvatajaid kui ka eksportijaid, ning igale esindajale ühe või mitu asendajat, ning

| b) | organisatsiooni kuuluvast või mittekuuluvast importivast riigist kaheksa erasektori kohviühingut või -asutust, kes soovitavalt esindavad nii importijaid kui ka röstijaid, ning igale esindajale ühe või mitu asendajat. |
| --- | --- |

b)

organisatsiooni kuuluvast või mittekuuluvast importivast riigist kaheksa erasektori kohviühingut või -asutust, kes soovitavalt esindavad nii importijaid kui ka röstijaid, ning igale esindajale ühe või mitu asendajat.

4.   Iga nõuandekogu liige võib määrata ühe või mitu nõustajat.

5.   Nõuandekogul on esimees ja aseesimees, kes on valitud selle liikmete hulgast üheks aastaks. Neid ametnikke võib tagasi valida. Esimehele ja aseesimehele organisatsioon tasu ei maksa. Nõukogu kutsub esimehe osalema nõukogu koosolekutele vaatlejana.

6.   Nõuandekogu koosolekud peetakse üldjuhul organisatsiooni asukohas nõukogu korraliste istungite jooksul. Kui nõukogu nõustub liikmesriigi ettepanekuga pidada istung tema territooriumil, võib ka nõuandekogu koosoleku pidada sellel territooriumil, ning sel juhul kannab võõrustajariik või asjakohane erasektori organisatsioon lisakulutused, mis ületavad organisatsiooni asukohas peetava istungi kulutusi.

7.   Nõuandekogu võib nõukogu heakskiidul pidada erakorralisi koosolekuid.

8.   Nõuandekogu esitab nõukogule korralisi aruandeid.

9.   Nõuandekogu kehtestab oma töökorra, mis on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 30

Maailma kohvikonverents

1.   Nõukogu võtab meetmeid, et korraldada asjakohaste ajavahemike järel maailma kohvikonverents (edaspidi „konverents”), millel osalevad eksportivad ja importivad liikmesriigid, erasektori esindajad ning muud huvitatud osalised, sealhulgas mitteliikmesriikidest. Nõukogu tagab koostöös konverentsi eesistujaga, et konverents aitaks kaasa käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisele.

2.   Konverentsil on eesistuja, kellele organisatsioon tasu ei maksa. Nõukogu nimetab eesistuja ametisse asjakohaseks ajaks ning kutsub ta osalema nõukogu istungitel vaatlejana.

3.   Nõukogu otsustab konverentsi vormi, teema, sisu ja toimumisaja, konsulteerides erasektori nõuandekoguga. Konverents toimub tavaliselt organisatsiooni asukohas nõukogu istungi jooksul. Kui nõukogu otsustab nõustuda liikmesriigi ettepanekuga pidada istung tema territooriumil, võib konverentsi ka seal pidada, ning sel juhul kannab võõrustajariik organisatsiooni lisakulutused, mis ületavad organisatsiooni asukohas peetava istungi kulutusi.

4.   Kui nõukogu ei otsusta teisiti, on konverents isefinantseeriv.

5.   Konverentsi eesistuja teavitab nõukogu iga istungi otsustest.

Artikkel 31

Kohvisektori finantsalane nõuandefoorum

1.   Nõukogu kutsub sobilike ajavahemike tagant ning koostöös muude asjakohaste organisatsioonidega kokku kohvisektori finantsalase nõuandefoorumi (edaspidi „foorum”), et hõlbustada nõupidamist kohvisektori rahastamise ja riskijuhtimisega seotud küsimustes, pöörates tähelepanu eeskätt väikestele ja keskmise suurusega tootjatele ning kohvi tootvate piirkondade kohalikele kogukondadele.

2.   Foorumil osalevad liikmesriikide, valitsustevaheliste organisatsioonide, finantsasutuste, erasektori, valitsusväliste organisatsioonide ja huvitatud mitteliikmesriikide esindajad ning muud asjakohaste eriteadmistega isikud. Kui nõukogu ei otsusta teisiti, on foorum isefinantseeriv.

3.   Nõukogu kehtestab töökorra foorumi toimimiseks, eesistuja määramiseks ja tulemuste laialdaseks levitamiseks, kasutades vajaduse korral artikli 34 sätete kohaselt kehtestatud mehhanisme. Eesistuja teatab nõukogule foorumi tulemused.

XII   PEATÜKK

STATISTILINE TEAVE, UURINGUD JA VAATLUSED

Artikkel 32

Statistiline teave

1.   Organisatsioon tegutseb keskusena, kus kogutakse, vahetatakse ja avaldatakse järgmist:

| a) | statistiline teave maailma kohvitoodangu ning kohvi hindade, ekspordi, impordi, reekspordi, turustamise ja tarbimise kohta, sealhulgas teave tootmise, tarbimise, kauplemise ja hindade kohta kohvituru erinevates kategooriates ning kohvi sisaldavate toodete kohta ja |
| --- | --- |

a)

statistiline teave maailma kohvitoodangu ning kohvi hindade, ekspordi, impordi, reekspordi, turustamise ja tarbimise kohta, sealhulgas teave tootmise, tarbimise, kauplemise ja hindade kohta kohvituru erinevates kategooriates ning kohvi sisaldavate toodete kohta ja

| b) | kui seda peetakse asjakohaseks, siis tehniline teave kohvi viljelemise, töötlemise ja kasutamise kohta. |
| --- | --- |

b)

kui seda peetakse asjakohaseks, siis tehniline teave kohvi viljelemise, töötlemise ja kasutamise kohta.

2.   Nõukogu võib kohustada liikmesriike esitama teavet, mida ta peab oma tegevuseks vajalikuks, sealhulgas korralisi statistilisi aruandeid kohvitootmise, tootmissuundumuste, ekspordi, impordi, reekspordi, turustamise, tarbimise, varude, hindade ja maksustamise kohta, kuid ei avaldata sellist teavet, mis võib aidata kindlaks teha kohvi tootmise, töötlemise või turustamisega tegelevate isikute või äriühingute tegevust. Liikmesriigid esitavad teabe nii üksikasjalikult, õigeaegselt ja täpselt kui võimalik.

3.   Nõukogu kehtestab indikaatorhindade süsteemi ning tagab igapäevase ühendindikaatorhinna avaldamise, mis peaks kajastama tegelikke turutingimusi.

4.   Kui liikmesriik ei ole mõistliku aja jooksul esitanud nõukogu nõutud ning organisatsiooni nõuetekohaseks tööks vajalikku statistilist ja muud teavet või kui tal on sellega raskusi, võib nõukogu nõuda asjaomase liikmesriigi selgitusi teabe esitamata jätmise põhjuste kohta. Liikmesriik võib nõukogu oma raskustest teavitada ja paluda tehnilist abi.

5.   Kui leitakse, et selles küsimuses on vaja tehnilist abi, või kui liikmesriik ei ole kahe järjestikuse aasta jooksul käesoleva artikli lõike 2 alusel nõutavat teavet esitanud ega nõukogult abi palunud ning kui ta ei ole selgitanud nõuete täitmata jätmise põhjuseid, võib nõukogu võtta meetmeid, mille tulemusel asjaomane liikmesriik tõenäoliselt esitab vajaliku teabe.

Artikkel 33

Päritolusertifikaadid

1.   Et hõlbustada rahvusvahelise kohvikaubanduse statistika kogumist ja teha kindlaks iga eksportiva liikmesriigi eksporditud kohvikogused, kehtestab organisatsioon päritolusertifikaatide süsteemi, mida reguleerivad nõukogu heakskiidetud eeskirjad.

2.   Alati, kui eksportiv liikmesriik kohvi ekspordib, nõutakse kehtivat päritolusertifikaati. Päritolusertifikaate väljastab liikmesriigi valitud ning organisatsiooni heakskiidetud kvalifitseeritud asutus nõukogu kehtestatud eeskirjade kohaselt.

3.   Iga eksportiv liikmesriik teatab organisatsioonile, milline valitsusasutus või valitsusväline asutus täidab käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud ülesandeid. Organisatsioon kiidab eelkõige valitsusvälised asutused heaks vastavalt nõukogu heakskiidetud eeskirjadele.

4.   Eksportiv liikmesriik võib nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel esitada nõukogule heakskiitmiseks taotluse lubada organisatsioonile edastada päritolusertifikaadi andmed tema kohviekspordi kohta, kasutades muud meetodit.

Artikkel 34

Uuringud, vaatlused ja aruanded

1.   Liikmesriikide abistamiseks soodustab organisatsioon kohvisektori asjakohaseid valdkondi käsitlevate uuringute, vaatluste, tehniliste aruannete ja muude dokumentide koostamist.

2.   See võib hõlmata kohvi tootmise ja turustamise majanduslikku külge, kohvi väärtusahela analüüsi, finants- ja muude riskide juhtimisega seotud lähenemisviise, riiklike meetmete mõju kohvi tootmisele ja tarbimisele, kohvisektori järjepidevust, kohvi seoseid tervisega ning võimalusi laiendada kohviturgusid traditsioonilistel ja võimalikel uutel kasutusaladel.

3.   Kui see on tehniliselt teostatav, võib koguda, koostada, analüüsida ja levitada ka järgmist teavet:

| a) | kohvikogused ja -hinnad näiteks selliste tegurite kaupa nagu erinevad geograafilised alad ja tootmiskvaliteediga seotud tingimused ja |
| --- | --- |

a)

kohvikogused ja -hinnad näiteks selliste tegurite kaupa nagu erinevad geograafilised alad ja tootmiskvaliteediga seotud tingimused ja

| b) | teave turustruktuuride, nišiturgude ning kujunevate tootmis- ja tarbimissuundumuste kohta. |
| --- | --- |

b)

teave turustruktuuride, nišiturgude ning kujunevate tootmis- ja tarbimissuundumuste kohta.

4.   Käesoleva artikli lõike 1 sätete elluviimiseks võtab nõukogu vastu uuringute, vaatluste ja aruannete aastase tööprogrammi koos prognoositud ressursivajadustega. Kõnealust tegevust rahastatakse halduseelarve assigneeringutest või eelarvevälistest vahenditest.

5.   Organisatsioon pöörab erilist tähelepanu teabe kättesaadavaks tegemisele väikestele kohvitootjatele, et aidata neil parandada oma finantstulemusi, sealhulgas krediidihaldust ja riskijuhtimist.

XIII   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 35

Uue lepingu ettevalmistamine

1.   Nõukogu võib uurida võimalusi pidada läbirääkimisi uue rahvusvahelise kohvilepingu sõlmimiseks.

2.   Eelmise sätte elluviimiseks uurib nõukogu organisatsiooni edusamme artiklis 1 nimetatud käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisel.

Artikkel 36

Säästev kohvisektor

Liikmesriigid võtavad nõuetekohaselt arvesse kohviressursside säästvat kasutamist ja kohvi säästvat töötlemist, pidades silmas 1992. aastal Rio de Janeiros peetud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil kokkulepitud Agenda 21-s sisalduvaid ning 2002. aastal Johannesburgis peetud säästva arengu maailmakonverentsil vastuvõetud säästva arengu põhimõtteid ja eesmärke.

Artikkel 37

Elatustase ja töötingimused

Liikmesriigid pööravad tähelepanu kohvisektoris töötava elanikkonna elatustaseme ja töötingimuste parandamisele vastavalt oma arenguastmele, pidades silmas nendes küsimustes rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja kohaldatavaid standardeid. Lisaks sellele lepivad liikmesriigid kokku, et tööstandardeid ei kasutata kaubanduse kaitsemeetmena.

XIV   PEATÜKK

KONSULTATSIOONID, VAIDLUSED JA KAEBUSED

Artikkel 38

Konsultatsioonid

Iga liikmesriik võtab mõistvalt arvesse konsultatsiooni vajadust teise liikmesriigi esildise alusel mis tahes käesoleva lepinguga seotud küsimuses ja tagab selleks piisava võimaluse. Sellise konsultatsiooni käigus moodustab tegevdirektor ükskõik kumma poole taotlusel ja teise poole nõusolekul sõltumatu vaekogu, kes pakub abi poolte lepitamiseks. Organisatsioon ei kata vaekogu kulutusi. Kui pool ei nõustu, et tegevdirektor moodustab vaekogu, või kui konsultatsioonil ei jõuta lahenduseni, võib küsimuse suunata nõukogule vastavalt artiklile 39. Kui konsultatsiooni käigus jõutakse lahenduseni, esitatakse selle kohta aruanne tegevdirektorile, kes edastab aruande kõikidele liikmesriikidele.

Artikkel 39

Vaidlused ja kaebused

1.   Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused, mida ei ole võimalik lahendada läbirääkimiste teel, esitatakse vaidluses osaleva liikmesriigi taotlusel nõukogule otsustamiseks.

2.   Nõukogu kehtestab vaidluste ja kaebuste lahendamise korra.

XV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 40

Allakirjutamine ja ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine

1.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, on käesolev leping avatud allakirjutamiseks hoiulevõtja peakorteris alates 1. veebruarist 2008 kuni 31. augustini 2008 (kaasa arvatud) 2001. aasta rahvusvahelise kohvilepingu osalistele ning valitsustele, kes olid kutsutud rahvusvahelise kohvinõukogu istungile, kus käesolev leping vastu võeti.

2.   Allakirjutanud valitsused peavad käesoleva lepingu ratifitseerima, vastu võtma või heaks kiitma kooskõlas oma õigusliku menetlusega.

3.   Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiulevõtjale hoiule hiljemalt 30. septembril 2008, välja arvatud artiklis 42 sätestatud juhtudel. Nõukogu võib siiski otsustada anda lisaaega allakirjutanud valitsustele, kes ei suuda oma dokumente selleks kuupäevaks hoiule anda. Nõukogu edastab sellised otsused hoiulevõtjale.

4.   Allakirjutamise ja ratifitseerimise, vastuvõtmise või heakskiitmise või ajutisest kohaldamisest teatamise ajal annab Euroopa Ühendus hoiulevõtjale hoiule avalduse, milles kinnitab oma ainupädevust käesoleva lepinguga reguleeritud küsimustes. Euroopa Ühenduse liikmesriikidel ei ole võimalik saada käesoleva lepingu osalisteks.

Artikkel 41

Ajutine kohaldamine

Allakirjutanud valitsus, kes kavatseb käesoleva lepingu ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita, võib hoiulevõtjat igal ajal teavitada käesoleva lepingu ajutisest kohaldamisest kooskõlas oma õigusliku menetlusega.

Artikkel 42

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub lõplikult siis, kui oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad on hoiule andnud allakirjutanud valitsused, kellele kuulub vähemalt kaks kolmandikku eksportivate liikmesriikide häältest, ja allakirjutanud valitsused, kellele kuulub vähemalt kaks kolmandikku importivate liikmesriikide häältest, arvutatuna 28. septembri 2007. aasta seisuga ning võtmata arvesse võimalikku peatamist artikli 21 tingimuste kohaselt. Teise võimalusena jõustub leping lõplikult mis tahes ajal, kui see kehtib ajutiselt vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 ning protsentuaalsed tingimused on ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjade hoiuleandmisega täidetud.

2.   Kui käesolev leping ei ole lõplikult jõustunud 25. septembriks 2008, jõustub see ajutiselt nimetatud kuupäeval või mõnel muul ajal kaheteistkümne kuu jooksul pärast seda kuupäeva, kui käesoleva artikli lõikes 1 kirjeldatud häälte arvuga allakirjutanud valitsused on andnud hoiule ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad või teavitanud hoiulevõtjat vastavalt artikli 41 sätetele.

3.   Kui käesolev leping on 25. septembriks 2009 jõustunud ajutiselt, kuid mitte lõplikult, lõpeb selle ajutine kehtivus, välja arvatud juhul, kui ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad hoiule andnud või hoiulevõtjat artikli 41 sätete kohaselt teavitanud allakirjutanud valitused otsustavad vastastikusel kokkuleppel selle ajutist kehtivust konkreetse ajavahemiku võrra jätkata. Kõnealused allakirjutanud valitsused võivad vastastikusel kokkuleppel ka otsustada, et nende vahel jõustub käesolev leping lõplikult.

4.   Kui käesolev leping ei ole käesoleva artikli lõike 1 või 2 kohaselt 25. septembriks 2009 ajutiselt ega lõplikult jõustunud, võivad ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad hoiule andnud allakirjutanud valitsused kooskõlas oma õigusnormidega vastastikusel kokkuleppel otsustada, et leping jõustub nende vahel lõplikult.

Artikkel 43

Ühinemine

1.   Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, võivad kõik ÜRO või mõne tema spetsialiseeritud asutuse liikmesriikide valitsused või kõik artikli 4 lõikes 3 kirjeldatud valitsustevahelised organisatsioonid vastavalt nõukogu kehtestatavale korrale käesoleva lepinguga ühineda.

2.   Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. Ühinemine jõustub ühinemiskirja hoiuleandmisel.

3.   Ühinemiskirja hoiuleandmise ajal annavad kõik artikli 4 lõikes 3 nimetatud valitsustevahelised organisatsioonid hoiule avalduse, milles nad kinnitavad oma ainupädevust käesoleva lepinguga reguleeritud küsimustes. Selliste organisatsioonide liikmesriikidel ei ole võimalik saada käesoleva lepingu osalisteks.

Artikkel 44

Reservatsioonid

Käesoleva lepingu ühegi sätte suhtes ei või teha reservatsioone.

Artikkel 45

Vabatahtlik väljaastumine

Iga lepinguosaline võib käesoleva lepingu osaliste hulgast igal ajal välja astuda, esitades hoiulevõtjale väljaastumise kohta kirjaliku teate. Väljaastumine jõustub 90 päeva möödumisel teatise saamise päevast.

Artikkel 46

Väljaarvamine

Kui nõukogu otsustab, et mõni liikmesriik on rikkunud oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi ning leiab lisaks sellele, et selline rikkumine kahjustab oluliselt käesoleva lepingu toimimist, võib ta sellise liikmesriigi organisatsioonist välja arvata. Nõukogu teatab igast sellisest otsusest viivitamata hoiulevõtjale. Üheksakümne päeva möödumisel nõukogu otsuse kuupäevast lakkab selline liikmesriik olemast organisatsiooni liikmesriik ja käesoleva lepingu osaline.

Artikkel 47

Tasaarveldused väljaastunud või väljaarvatud liikmesriikidega

1.   Nõukogu määrab kindlaks võimaliku tasaarvelduse tegemise väljaastunud või väljaarvatud liikmesriigiga. Organisatsioon jätab endale väljaastunud või väljaarvatud liikmesriigi makstud summad ning liikmesriigil säilib kohustus maksta summad, mis ta võlgneb organisatsioonile väljaastumise või väljaarvamise jõustumise ajal; seda siiski tingimusel, et lepinguosalise puhul, kes ei nõustu lepingu muudatusega ning lakkab seetõttu olemast käesoleva lepingu osaline artikli 49 lõike 2 kohaselt, võib nõukogu kohaldada mis tahes tasaarveldust, mille ta leiab olevat õiglase.

2.   Liikmesriigil, kes on lakanud olemast käesoleva lepingu osaline, ei ole õigust saada osa likvideerimistulust ega organisatsiooni muust varast; samuti ei vastuta ta organisatsiooni puudujäägi kinnimaksmise eest käesoleva lepingu lõpetamisel, kui selline puudujääk peaks esinema.

Artikkel 48

Kehtivusaeg, pikendamine ja lõpetamine

1.   Käesolev leping kehtib kümme aastat alates selle ajutisest või lõplikust jõustumisest, kui seda ei pikendata käesoleva artikli lõike 3 kohaselt ega lõpetata käesoleva artikli lõike 4 kohaselt.

2.   Nõukogu vaatab käesoleva lepingu läbi viie aasta möödumisel selle jõustumisest ning teeb vajalikud otsused.

3.   Nõukogu võib otsustada pikendada käesolevat lepingut pärast selle kehtivusaja lõppemist ühe või mitme järjestikuse ajavahemiku võrra, mis kokku ei ületa kaheksat aastat. Liikmesriik, kes ei nõustu käesoleva lepingu sellise pikendamisega, teatab sellest nõukogule ja hoiulevõtjale kirjalikult enne lisaaja algust ning lakkab alates selle lisaaja algusest olemast käesoleva lepingu osaline.

4.   Nõukogu võib igal ajal otsustada käesolev leping lõpetada. Lõpetamine jõustub nõukogu määratud kuupäeval.

5.   Olenemata käesoleva lepingu lõpetamisest, tegutseb nõukogu edasi sellise aja jooksul, mis on vajalik otsuste tegemiseks organisatsiooni likvideerimiseks, tasaarvelduste tegemiseks ja vara käsutamiseks kuluval ajavahemikul.

6.   Kõik käesoleva lepingu kehtivusaja ja/või lõpetamise osas tehtud otsused ning nõukogule käesoleva artikli kohaselt esitatud teatised edastab nõukogu nõuetekohaselt hoiulevõtjale.

Artikkel 49

Muutmine

1.   Nõukogu võib teha ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks ning ta teavitab sellistest ettepanekutest lepinguosalisi. Muudatus jõustub kõikide liikmesriikide suhtes 100 päeva möödumisel päevast, mil hoiulevõtja saab nõustumisteatised lepinguosalistelt, kellele kuulub vähemalt kaks kolmandikku eksportivate liikmesriikide häältest, ning lepinguosalistelt, kellele kuulub vähemalt kaks kolmandikku importivate liikmesriikide häältest. Nimetatud kaks kolmandikku häältest arvutatakse nende lepinguosaliste põhjal, kes olid lepinguosalised ajal, mil muudatusettepanek edastati asjaomastele lepinguosalistele nõustumiseks. Nõukogu määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul lepinguosalised peavad teavitama hoiulevõtjat muudatusega nõustumisest, ning teatab selle aja lepinguosalistele ja hoiulevõtjale. Kui sellise tähtaja möödumisel ei ole muudatuse jõustumise protsentuaalsed tingimused täidetud, loetakse muudatus tagasi võetuks.

2.   Kui nõukogu ei otsusta teisiti, lakkab lepinguosaline, kes ei ole nõukogu määratud tähtaja jooksul teatanud muudatusega nõustumisest, sellise muudatuse jõustumise kuupäevast olemast käesoleva lepingu osaline.

3.   Nõukogu teatab hoiulevõtjale kõikidest käesoleva artikli kohaselt lepinguosalistele edastatud muudatustest.

Artikkel 50

Lisa- ja üleminekusätted

Kõik organisatsiooni või mõne tema asutuse poolt või nimel 2001. aasta rahvusvahelise kohvilepingu alusel väljaantud aktid jäävad kehtima kuni käesoleva lepingu jõustumiseni.

Artikkel 51

Lepingu autentsed tekstid

Käesoleva lepingu hispaania-, inglis-, portugali- ja prantsuskeelne tekst on võrdselt autentsed. Originaalid antakse hoiule hoiulevõtjale.

SELLE KINNITUSEKS on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud kuupäeval, mis on esitatud iga allkirja juures.

LISA

2001. AASTA RAHVUSVAHELISES KOHVILEPINGUS MÄÄRATUD ÜMBERARVESTUSKOEFITSIENDID RÖSTITUD, KOFEIINIVABA, VEDELA JA LAHUSTUVA KOHVI JAOKS

Röstitud kohv

Et leida röstitud kohvile vastava toorkohvi kogus, tuleb röstitud kohvi netomass korrutada 1,19-ga.

Kofeiinivaba kohv

Et leida kofeiinivabale kohvile vastava toorkohvi kogus, tuleb toore, röstitud või lahustuva kofeiinivaba kohvi netomass korrutada vastavalt kas 1,00; 1,19 või 2,6-ga.

Vedel kohv

Et leida vedelale kohvile vastava toorkohvi kogus, tuleb vedelas kohvis sisalduva kuivatatud kohvikuivaine netomass korrutada 2,6-ga.

Lahustuv kohv

Et leida lahustuvale kohvile vastava toorkohvi kogus, tuleb lahustuva kohvi netomass korrutada 2,6-ga.

2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu artikli 40 lõike 4 kohane Euroopa Ühenduse avaldus

Vastavalt 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu artikli 40 lõikele 4 deklareerib Euroopa Ühendus, et lepinguga reguleeritavad küsimused kuuluvad vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule kaubanduspoliitika raames ühenduse ainupädevusse.

---

| 15.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/30

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. juuni 2008,

millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (kagupoolsed naaberriigid, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika Vabariik)

(kodifitseeritud versioon)

(2008/580/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 181 A,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 1999. aasta otsust 2000/24/EÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika Vabariik) (2) on korduvalt (3) oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune otsus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 1999. aasta otsust 2000/24/EÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse garantii ühendusevälistele projektidele antud laenudest tekkiva kahjumi puhuks (Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere riigid, Ladina-Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika Vabariik) (2) on korduvalt (3) oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune otsus kodifitseerida.

| (2) | Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. detsembri 1995. aasta Madridi istungjärgul kinnitati Euroopa Investeerimispanga, edaspidi „EIP”, tähtsust ühenduse ja Ladina-Ameerika vahelise koostöö vahendina ning kutsuti EIP-d intensiivistama oma tegevust selles piirkonnas. Kõnealused projektid peavad olema nii ühenduse kui ka asjaomaste riikide huvides. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. detsembri 1995. aasta Madridi istungjärgul kinnitati Euroopa Investeerimispanga, edaspidi „EIP”, tähtsust ühenduse ja Ladina-Ameerika vahelise koostöö vahendina ning kutsuti EIP-d intensiivistama oma tegevust selles piirkonnas. Kõnealused projektid peavad olema nii ühenduse kui ka asjaomaste riikide huvides.

| (3) | Euroopa Ülemkogu 21. ja 22. juuni 1996. aasta Firenze kohtumisel tervitati Aasia-Euroopa tippkohtumise tulemusi, mis tähistasid pöördepunkti kahe mandri suhetes. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu 21. ja 22. juuni 1996. aasta Firenze kohtumisel tervitati Aasia-Euroopa tippkohtumise tulemusi, mis tähistasid pöördepunkti kahe mandri suhetes.

| (4) | Euroopa Ülemkogu 16. ja 17. juuni 1997. aasta Amsterdami kohtumisel tervitati 15. ja 16. aprillil 1997 Maltal Vallettas peetud Euroopa ja Vahemere piirkonna konverentsi otsuseid ning kinnitati 1995. aastal Barcelonas kokku lepitud põhimõtteid ja eesmärke. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu 16. ja 17. juuni 1997. aasta Amsterdami kohtumisel tervitati 15. ja 16. aprillil 1997 Maltal Vallettas peetud Euroopa ja Vahemere piirkonna konverentsi otsuseid ning kinnitati 1995. aastal Barcelonas kokku lepitud põhimõtteid ja eesmärke.

| (5) | Euroopa Ülemkogu 12. ja 13. detsembri 1997. aasta Luxembourgi kohtumisel käivitati laienemisprotsess Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ning Küprosega. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu 12. ja 13. detsembri 1997. aasta Luxembourgi kohtumisel käivitati laienemisprotsess Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ning Küprosega.

| (6) | Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. juuni 1998. aasta Cardiffi kohtumisel tervitati Lõuna-Aafrika Vabariigi jõupingutusi oma majanduse kaasajastamiseks ja integreerimiseks maailma kaubandussüsteemi. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. juuni 1998. aasta Cardiffi kohtumisel tervitati Lõuna-Aafrika Vabariigi jõupingutusi oma majanduse kaasajastamiseks ja integreerimiseks maailma kaubandussüsteemi.

| (7) | EIP on vastavalt otsusele 97/256/EÜ (4) tegemas otsuseid praeguste Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere piirkonna, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika Vabariigi laenuprogrammide kohta ning laenude kohta, mida reguleeritakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud rakenduskoostöö protokolliga, nagu on sätestatud otsuses 98/348/EÜ. (5) |
| --- | --- |

(7)

EIP on vastavalt otsusele 97/256/EÜ (4) tegemas otsuseid praeguste Kesk- ja Ida-Euroopa, Vahemere piirkonna, Aasia ja Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika Vabariigi laenuprogrammide kohta ning laenude kohta, mida reguleeritakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud rakenduskoostöö protokolliga, nagu on sätestatud otsuses 98/348/EÜ. (5)

| (8) | Nõukogu kutsus EIP-d üles alustama tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas. Kõnealune tegevus on jätkunud pärast nõukogu otsuse 98/729/EÜ (6) kohaselt koostatud aruande (7) positiivseks osutumist. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu kutsus EIP-d üles alustama tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas. Kõnealune tegevus on jätkunud pärast nõukogu otsuse 98/729/EÜ (6) kohaselt koostatud aruande (7) positiivseks osutumist.

| (9) | Kuigi Bosnia ja Hertsegoviina ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on alates otsuse 97/256/EÜ vastuvõtmisest arvatud Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonna hulka, peaks suurenema EIP laenude kogumaht selles piirkonnas asuvatele kandidaatriikidele, pidades silmas nende ühinemiseelsete vahendite tähtsust, mida EIP kavatseb ilma ühenduse või liikmesriikide eelarvest saadava tagatiseta luua EIP laenudeks nende riikide projektidele. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi Bosnia ja Hertsegoviina ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on alates otsuse 97/256/EÜ vastuvõtmisest arvatud Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonna hulka, peaks suurenema EIP laenude kogumaht selles piirkonnas asuvatele kandidaatriikidele, pidades silmas nende ühinemiseelsete vahendite tähtsust, mida EIP kavatseb ilma ühenduse või liikmesriikide eelarvest saadava tagatiseta luua EIP laenudeks nende riikide projektidele.

| (10) | Kõnealuses olukorras peaks EIP tagama, et Kesk- ja Ida-Euroopa mandaadi raames antavate tagatud laenudega rahastataks eelkõige nende riikide projekte, kus ühinemiseelsetest vahenditest rahastamiseks kõlblikke projekte on vähem, ning mittekandidaatriikide projekte. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuses olukorras peaks EIP tagama, et Kesk- ja Ida-Euroopa mandaadi raames antavate tagatud laenudega rahastataks eelkõige nende riikide projekte, kus ühinemiseelsetest vahenditest rahastamiseks kõlblikke projekte on vähem, ning mittekandidaatriikide projekte.

| (11) | Vastavalt 1. juunil 1996, 1. detsembril 1997 ja 1. juulil 1998 jõustusid Euroopa Ühenduse ja Nepali, Euroopa Ühenduse ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Jeemeni vahelised koostöölepingud. 28. oktoobril 1996 kirjutati alla Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Korea vaheline koostööleping. Nepal, Jeemen, Laos ja Lõuna-Korea peaksid EIP Aasia ja Ladina-Ameerika mandaadi alusel saama EIP abisaajariikideks. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt 1. juunil 1996, 1. detsembril 1997 ja 1. juulil 1998 jõustusid Euroopa Ühenduse ja Nepali, Euroopa Ühenduse ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Jeemeni vahelised koostöölepingud. 28. oktoobril 1996 kirjutati alla Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Korea vaheline koostööleping. Nepal, Jeemen, Laos ja Lõuna-Korea peaksid EIP Aasia ja Ladina-Ameerika mandaadi alusel saama EIP abisaajariikideks.

| (12) | On kohane teha tegevusprogrammides teatavaid täiendusi kestvuse ja hõlmatavate riikide osas. On kohane muuta üldtagatise määra ning laenude seda osa, mille puhul EIP-l soovitatakse kommertsrisk katta mitteriiklike tagatistega. |
| --- | --- |

(12)

On kohane teha tegevusprogrammides teatavaid täiendusi kestvuse ja hõlmatavate riikide osas. On kohane muuta üldtagatise määra ning laenude seda osa, mille puhul EIP-l soovitatakse kommertsrisk katta mitteriiklike tagatistega.

| (13) | Nõukogu kutsub EIP-d üles jätkama tegevust neis riikides teostatavate investeerimisprojektide toetamisel, pakkudes talle käesoleva otsusega ettenähtud tagatist. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu kutsub EIP-d üles jätkama tegevust neis riikides teostatavate investeerimisprojektide toetamisel, pakkudes talle käesoleva otsusega ettenähtud tagatist.

| (14) | Juunis 1996 esitas komisjon kokkuleppel EIP-ga nõukogule ettepaneku luua uus tagatistesüsteem kolmandatele riikidele antavate EIP laenude jaoks. |
| --- | --- |

(14)

Juunis 1996 esitas komisjon kokkuleppel EIP-ga nõukogule ettepaneku luua uus tagatistesüsteem kolmandatele riikidele antavate EIP laenude jaoks.

| (15) | 2. detsembril 1996 võttis nõukogu vastu kolmandatele riikidele antavate EIP laenude uue tagatistesüsteemiga seotud otsused, kiites sellega heaks üldtagatise süsteemi, mille alusel ei tehta vahet piirkondadel või projektidel, ning kinnitades riskijaotusskeemi. Praeguse riskijaotusskeemi kohaselt peaks eelarvetagatis katma poliitilisi riske, mis tulenevad valuutaülekannete tõkestamisest, sundvõõrandamisest, sõjast või rahvarahutustest ning õigusemõistmisest ilmajätmist, kui kolmanda riigi valitsus või teised ametiasutused rikuvad teatavaid lepinguid. |
| --- | --- |

(15)

2. detsembril 1996 võttis nõukogu vastu kolmandatele riikidele antavate EIP laenude uue tagatistesüsteemiga seotud otsused, kiites sellega heaks üldtagatise süsteemi, mille alusel ei tehta vahet piirkondadel või projektidel, ning kinnitades riskijaotusskeemi. Praeguse riskijaotusskeemi kohaselt peaks eelarvetagatis katma poliitilisi riske, mis tulenevad valuutaülekannete tõkestamisest, sundvõõrandamisest, sõjast või rahvarahutustest ning õigusemõistmisest ilmajätmist, kui kolmanda riigi valitsus või teised ametiasutused rikuvad teatavaid lepinguid.

| (16) | Riskijaotusskeemi kohaselt peaks EIP kindlustama kommertsriskid kolmandate isikute mitteriiklike tagatiste või muude tagatistega ning tuginedes võlgniku majanduslikule tugevusele, kooskõlas oma tavapäraste kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(16)

Riskijaotusskeemi kohaselt peaks EIP kindlustama kommertsriskid kolmandate isikute mitteriiklike tagatiste või muude tagatistega ning tuginedes võlgniku majanduslikule tugevusele, kooskõlas oma tavapäraste kriteeriumidega.

| (17) | Tagatistesüsteem ei tohiks mõjutada EIP väga head krediidiseisundit. |
| --- | --- |

(17)

Tagatistesüsteem ei tohiks mõjutada EIP väga head krediidiseisundit.

| (18) | Nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1149/1999 (8) muudeti nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (9) loodud laenutagatisfondi sihtsummat ja makse protsendimäära. |
| --- | --- |

(18)

Nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1149/1999 (8) muudeti nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (9) loodud laenutagatisfondi sihtsummat ja makse protsendimäära.

| (19) | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta) kohane 2000–2006. aasta finantsperspektiiv (10) seab ühenduse eelarve laenutagatisreservi ülemmääraks 200 miljonit eurot aastas (1999. aasta hindades). |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta) kohane 2000–2006. aasta finantsperspektiiv (10) seab ühenduse eelarve laenutagatisreservi ülemmääraks 200 miljonit eurot aastas (1999. aasta hindades).

| (20) | EIP finantseerimist abikõlblikes kolmandates riikides tuleks korraldada EIP tavapäraste kriteeriumide ja menetluste, sealhulgas nõuetekohaste kontrollimenetluste, ning kontrollikoja ja OLAF-iga seotud asjaomaste eeskirjade ja protseduuride alusel, et toetada ühenduse poliitikat ning laiendada kooskõlastamist ühenduse muude finantsinstrumentidega. EIP ja komisjoni vahel toimuvad korrapärased konsultatsioonid, et tagada prioriteetide ja tegevuse kooskõlastamine neis riikides ning mõõta edusamme ühenduse asjaomaste poliitiliste eesmärkide saavutamisel. Tegevuseesmärkide seadmise ja korrapärase läbivaatuse ning nende täitmise mõõtmise eest vastutab EIP direktorite nõukogu. Eelkõige peab EIP poolne rahastamine kandidaatriikides peegeldama ühenduse ja kõnealuste riikide vaheliste ühinemispartnerlustega ette nähtud prioriteete. Seepärast tuleb oluliselt suurendada käesoleva otsuse kohaste EIP laenude läbipaistvust. Seega esitas komisjon aruande otsuse 2000/24/EÜ (11) kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(20)

EIP finantseerimist abikõlblikes kolmandates riikides tuleks korraldada EIP tavapäraste kriteeriumide ja menetluste, sealhulgas nõuetekohaste kontrollimenetluste, ning kontrollikoja ja OLAF-iga seotud asjaomaste eeskirjade ja protseduuride alusel, et toetada ühenduse poliitikat ning laiendada kooskõlastamist ühenduse muude finantsinstrumentidega. EIP ja komisjoni vahel toimuvad korrapärased konsultatsioonid, et tagada prioriteetide ja tegevuse kooskõlastamine neis riikides ning mõõta edusamme ühenduse asjaomaste poliitiliste eesmärkide saavutamisel. Tegevuseesmärkide seadmise ja korrapärase läbivaatuse ning nende täitmise mõõtmise eest vastutab EIP direktorite nõukogu. Eelkõige peab EIP poolne rahastamine kandidaatriikides peegeldama ühenduse ja kõnealuste riikide vaheliste ühinemispartnerlustega ette nähtud prioriteete. Seepärast tuleb oluliselt suurendada käesoleva otsuse kohaste EIP laenude läbipaistvust. Seega esitas komisjon aruande otsuse 2000/24/EÜ (11) kohaldamise kohta.

| (21) | Tihe koostöö EIP ja komisjoni vahel peaks tagama kooskõla ja sünergia Euroopa Liidu piirkondlike koostööprogrammidega ning tagama, et EIP laenud täiendavad ja tugevdavad Euroopa Liidu poliitikat kõnealuste piirkondade suhtes. |
| --- | --- |

(21)

Tihe koostöö EIP ja komisjoni vahel peaks tagama kooskõla ja sünergia Euroopa Liidu piirkondlike koostööprogrammidega ning tagama, et EIP laenud täiendavad ja tugevdavad Euroopa Liidu poliitikat kõnealuste piirkondade suhtes.

| (22) | Nõukogu otsuses 1999/786/EÜ (12) sätestatud spetsiaalseid Türgi maavärinalaene hõlmav ühenduse tagatis on jätkuvalt käesoleva otsuse kohase üldtagatise laiendiks. |
| --- | --- |

(22)

Nõukogu otsuses 1999/786/EÜ (12) sätestatud spetsiaalseid Türgi maavärinalaene hõlmav ühenduse tagatis on jätkuvalt käesoleva otsuse kohase üldtagatise laiendiks.

| (23) | EIP ja komisjon peaksid vastu võtma kõnealuse tagatise andmise menetluskorra, |
| --- | --- |

(23)

EIP ja komisjon peaksid vastu võtma kõnealuse tagatise andmise menetluskorra,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ühendus annab Euroopa Investeerimispangale (EIP) üldtagatise kõikide maksete jaoks, mis ei ole talle laekunud, kuid oleksid pidanud laekuma seoses krediitidega, mis on tavapäraste kriteeriumide alusel ning ühenduse asjaomaste välispoliitiliste eesmärkide toetamiseks avatud kagupoolsetes naaberriikides, Vahemere riikides, Ladina-Ameerikas ja Aasias ning Lõuna-Aafrika Vabariigis teostatavatele investeerimisprojektidele.

Tagatise maksimummäär on 65 % avatud krediitide ning neile lisanduvate seonduvate summade kogumahust. Avatud krediitide üldine ülemmäär on 19 460 miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt:

| — | kagupoolsed naaberriigid:
  9 185 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

kagupoolsed naaberriigid:

9 185 miljonit eurot,

| — | Vahemere riigid:
  6 520 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

Vahemere riigid:

6 520 miljonit eurot,

| — | Ladina-Ameerika ja Aasia:
  2 480 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

Ladina-Ameerika ja Aasia:

2 480 miljonit eurot,

| — | Lõuna-Aafrika Vabariik:
  825 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

Lõuna-Aafrika Vabariik:

825 miljonit eurot,

| — | erimeetmed, mis toetavad EÜ-Türgi tolliliidu tugevdamist ja tõhustamist:
  450 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

erimeetmed, mis toetavad EÜ-Türgi tolliliidu tugevdamist ja tõhustamist:

450 miljonit eurot;

ja mida võib kasutada hiljemalt 31. jaanuarini 2007. Juba kokku lepitud krediidid arvatakse piirkondlikust ülemmäärast maha.

Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise aruande hiljemalt kuus kuud pärast iga uue ühinemislepingu jõustumist ning teeb vajaduse korral ettepanekud käesoleva otsuse muutmiseks. Nõukogu arutab võimalikke ettepanekuid ja jõustab vastavad meetmed alates iga uue ühinemislepingu jõustumise kuupäevast.

Kui 31. jaanuaril 2007 tagatisega hõlmatud laenuperioodi lõppedes ei ole EIP antud laenude kogumaht jõudnud teises lõigus nimetatud summani, pikendatakse seda perioodi automaatselt kuue kuu võrra.

2.   Lõike 1 alla kuuluvad riigid on järgmised:

| — | kagupoolsed naaberriigid: Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia, Montenegro ja Türgi, |
| --- | --- |

—

kagupoolsed naaberriigid: Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia, Montenegro ja Türgi,

| — | Vahemere riigid: Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Jordani Läänekallas ja Gaza, Liibanon, Maroko, Süüria ja Tuneesia, |
| --- | --- |

—

Vahemere riigid: Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Jordani Läänekallas ja Gaza, Liibanon, Maroko, Süüria ja Tuneesia,

| — | Ladina-Ameerika: Argentina, Boliivia, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Tšiili, Uruguay ja Venezuela, |
| --- | --- |

—

Ladina-Ameerika: Argentina, Boliivia, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Tšiili, Uruguay ja Venezuela,

| — | Aasia riigid: Aomen, Bangladesh, Brunei, Hiina, Filipiinid, India, Indoneesia, Jeemen, Laos, Lõuna-Korea, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam, |
| --- | --- |

—

Aasia riigid: Aomen, Bangladesh, Brunei, Hiina, Filipiinid, India, Indoneesia, Jeemen, Laos, Lõuna-Korea, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Singapur, Sri Lanka, Tai ja Vietnam,

| — | Lõuna-Aafrika Vabariik. |
| --- | --- |

—

Lõuna-Aafrika Vabariik.

3.   EIP-d kutsutakse tegema jõupingutusi katmaks 30 % oma käesoleva otsuse kohaste laenude kommertsriskist mitteriiklike tagatistega ja, niipalju kui võimalik, konkreetsete piirkondlike mandaatide alusel. Seda protsenti suurendatakse igal võimalikul juhul, kui turg seda võimaldab.

Artikkel 2

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu igal aastal laenutegevusest ja artikli 1 lõike 3 kohase riskijaotuse osas tehtud edusammudest ning esitab samas hinnangu skeemi toimimise ning kõnealuses piirkonnas tegutsevate finantsasutuste kooskõlastamise kohta. Teave, mille komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitab, peab sisaldama hinnangut seoses käesoleva otsuse kohaste laenude osaga ühenduse vastavate välispoliitiliste eesmärkide saavutamisel, võttes arvesse tegevuseesmärke ja nõuetekohast täitmise mõõtmist, mille EIP käesoleva otsuse kohaste laenude jaoks kehtestab.

Esimeses lõigus nimetatuga seoses saadab EIP komisjonile asjakohased andmed.

Artikkel 3

EIP ja komisjon kehtestavad tagatise andmise tingimused.

Artikkel 4

Otsus 2000/24/EÜ, mida on muudetud I lisas loetletud otsustega, tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  19. juuni 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/174/EÜ (ELT L 62, 3.3.2006, lk 26).

2

(3)  Vt I lisa.

3

(4)  Nõukogu 14. aprilli 1997. aasta otsus 97/256/EÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis ühenduseväliste (Kesk-ja Ida-Euroopa, Vahemere riikide, Ladina- Ameerika ja Aasia ning Lõuna-Aafrika riikide, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Bosnia ja Hertsegoviina) projektide jaoks antud laenudest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 102, 19.4.1997, lk 33). Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2666/2000 (EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 19. mai 1998. aasta otsus 98/348/EÜ, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ühenduse tagatis endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga seotud projektidest tulenevate kahjude puhuks (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 53).

5

(6)  EÜT L 346, 22.12.1998, lk 54.

6

(7)  KOM(2000) 115 lõplik (komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitleb nõukogu 14. detsembri 1998. aasta otsuse 98/729/EÜ, millega muudetakse otsust 97/256/EÜ, et pikendada Euroopa Investeerimispangale antud ühenduse tagatist Bosnia ja Hertsegoviinaga seotud projektide jaoks antud laenudele, rakendamist).

7

(8)  EÜT L 139, 2.6.1999, lk 1.

8

(9)  EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 89/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 1).

9

(10)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.

10

(11)  KOM(2006) 323 lõplik (komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Investeerimispanga tehingute kohta välislaenude andmise volituste alusel ja tulevikuväljavaadete kohta, lisa 1: SEK(2006) 789 ja lisa 2: SEK(2006) 790).

11

(12)  EÜT L 308, 3.12.1999, lk 35.

12

---

I LISA

Kehtetuks tunnistatud otsus koos muudatustega

| Nõukogu otsus 2000/24/EÜ | (EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24). |
| --- | --- |
| Nõukogu otsus 2000/688/EÜ | (EÜT L 285, 10.11.2000, lk 20). |
| Nõukogu otsus 2000/788/EÜ | (EÜT L 314, 14.12.2000, lk 27). |
| Nõukogu otsus 2001/778/EÜ | (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 43). |
| Nõukogu otsus 2005/47/EÜ | (ELT L 21, 25.1.2005, lk 9). |
| Nõukogu otsus 2006/174/EÜ | (ELT L 62, 3.13.2006, lk 26). |

Nõukogu otsus 2000/24/EÜ

(EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24).

Nõukogu otsus 2000/688/EÜ

(EÜT L 285, 10.11.2000, lk 20).

Nõukogu otsus 2000/788/EÜ

(EÜT L 314, 14.12.2000, lk 27).

Nõukogu otsus 2001/778/EÜ

(EÜT L 292, 9.11.2001, lk 43).

Nõukogu otsus 2005/47/EÜ

(ELT L 21, 25.1.2005, lk 9).

Nõukogu otsus 2006/174/EÜ

(ELT L 62, 3.13.2006, lk 26).

---

II LISA

Vastavustabel

| Otsus 2000/24/EÜ | Käesolev otsus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2, esimene ja teine lõik | Artikkel 2, esimene ja teine lõik |
| Artikkel 2, kolmas lõik | — |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| — | Artikkel 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 5 |
| — | I lisa |
| — | II lisa |

Otsus 2000/24/EÜ

Käesolev otsus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2, esimene ja teine lõik

Artikkel 2, esimene ja teine lõik

Artikkel 2, kolmas lõik

—

Artikkel 3

Artikkel 3

—

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

—

I lisa

—

II lisa

---

Komisjon

| 15.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/36

---

KOMISJONI OTSUS,

4. juuli 2008,

mis käsitleb suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide ladustamise ja kõnealustest antigeenidest vaktsiinide valmistamise rahastamist

(2008/581/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 14,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ, (2) eriti selle artikli 80 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu 11. detsembri 1991. aasta otsusele 91/666/EMÜ (millega luuakse suu- ja sõrataudi vaktsiinide ühenduse varud) (3) on loodud antigeenide varud suu- ja sõrataudi vaktsiini kiireks valmistamiseks ning julgeoleku kaalutlustel hoitakse neid tootja ruumides teatavates kindlates kohtades. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu 11. detsembri 1991. aasta otsusele 91/666/EMÜ (millega luuakse suu- ja sõrataudi vaktsiinide ühenduse varud) (3) on loodud antigeenide varud suu- ja sõrataudi vaktsiini kiireks valmistamiseks ning julgeoleku kaalutlustel hoitakse neid tootja ruumides teatavates kindlates kohtades.

| (2) | Komisjon tagab direktiiviga 2003/85/EÜ, et suu- ja sõrataudi vaktsiinide tootmiseks vajalike kontsentreeritud inaktiveeritud antigeenide varusid hoitakse ühenduse antigeeni- ja vaktsiinipangas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon tagab direktiiviga 2003/85/EÜ, et suu- ja sõrataudi vaktsiinide tootmiseks vajalike kontsentreeritud inaktiveeritud antigeenide varusid hoitakse ühenduse antigeeni- ja vaktsiinipangas.

| (3) | Seetõttu tuleb ühenduse antigeeni- ja vaktsiinipangas ladustatud suu- ja sõrataudi viiruse antigeeni dooside arvu ning serotüüpide ja tüvede mitmekesisuse kohta otsuse tegemisel võtta arvesse situatsiooniplaanide hinnangulisi vajadusi ning epidemioloogilist olukorda, olles vajadusel eelnevalt konsulteerinud ühenduse referentlaboriga. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb ühenduse antigeeni- ja vaktsiinipangas ladustatud suu- ja sõrataudi viiruse antigeeni dooside arvu ning serotüüpide ja tüvede mitmekesisuse kohta otsuse tegemisel võtta arvesse situatsiooniplaanide hinnangulisi vajadusi ning epidemioloogilist olukorda, olles vajadusel eelnevalt konsulteerinud ühenduse referentlaboriga.

| (4) | Komisjoni 5. novembri 1993. aasta otsusega 93/590/EÜ suu- ja sõrataudi antigeeni ostu kohta suu- ja sõrataudi vaktsiinide ühenduse varude meetmete raames (4) on kehtestatud kord suu- ja sõrataudi antigeenide A5 (Euroopa tüvi), A22 (Kesk-IDA tüvi) ja O1 (Euroopa tüvi) ostuks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 5. novembri 1993. aasta otsusega 93/590/EÜ suu- ja sõrataudi antigeeni ostu kohta suu- ja sõrataudi vaktsiinide ühenduse varude meetmete raames (4) on kehtestatud kord suu- ja sõrataudi antigeenide A5 (Euroopa tüvi), A22 (Kesk-IDA tüvi) ja O1 (Euroopa tüvi) ostuks.

| (5) | Komisjoni 23. mai 1997. aasta otsusega 97/348/EÜ suu- ja sõrataudi antigeeni ostu ning suu- ja sõrataudi vaktsiini loomise, tootmise, villimise ja jaotamise kohta (5) on kehtestatud kord suu- ja sõrataudi antigeenide A22-Iraq, C1 ja ASIA1 ostuks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 23. mai 1997. aasta otsusega 97/348/EÜ suu- ja sõrataudi antigeeni ostu ning suu- ja sõrataudi vaktsiini loomise, tootmise, villimise ja jaotamise kohta (5) on kehtestatud kord suu- ja sõrataudi antigeenide A22-Iraq, C1 ja ASIA1 ostuks.

| (6) | Komisjoni 17. detsembri 1999. aasta otsusega 2000/77/EÜ suu- ja sõrataudi antigeeni ostu ning suu- ja sõrataudi vaktsiini loomise, tootmise, villimise ja jaotamise kohta (6) on kehtestatud kord suu- ja sõrataudi antigeenide A Iran 96, A Iran 99, A Malaysia 97, SAT 1, SAT 2 (IDA-Aafrika ja Lõuna-Aafrika tüved) ja SAT 3 ostuks. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 17. detsembri 1999. aasta otsusega 2000/77/EÜ suu- ja sõrataudi antigeeni ostu ning suu- ja sõrataudi vaktsiini loomise, tootmise, villimise ja jaotamise kohta (6) on kehtestatud kord suu- ja sõrataudi antigeenide A Iran 96, A Iran 99, A Malaysia 97, SAT 1, SAT 2 (IDA-Aafrika ja Lõuna-Aafrika tüved) ja SAT 3 ostuks.

| (7) | Komisjoni 8. septembri 2000. aasta otsusega 2000/569/EÜ suu- ja sõrataudi antigeeni ostu ning suu- ja sõrataudi vaktsiini loomise, tootmise, villimise ja jaotamise kohta (7) on kehtestatud kord suu- ja sõrataudi antigeenide A 22 Iraq, A Malaysia 97, O1 Manisa, ASIA 1, SAT 1, SAT 2 (IDA-Aafrika ja Lõuna-Aafrika tüved) ja SAT 3 ostuks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 8. septembri 2000. aasta otsusega 2000/569/EÜ suu- ja sõrataudi antigeeni ostu ning suu- ja sõrataudi vaktsiini loomise, tootmise, villimise ja jaotamise kohta (7) on kehtestatud kord suu- ja sõrataudi antigeenide A 22 Iraq, A Malaysia 97, O1 Manisa, ASIA 1, SAT 1, SAT 2 (IDA-Aafrika ja Lõuna-Aafrika tüved) ja SAT 3 ostuks.

| (8) | 2003. aastal ja vastavalt komisjoni otsusele K(2002) 4326, (8) mis käsitleb suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide ostmist ja ladustamist, omandati epidemioloogiliselt asjaomaste antigeenide lisakogused. |
| --- | --- |

(8)

2003. aastal ja vastavalt komisjoni otsusele K(2002) 4326, (8) mis käsitleb suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide ostmist ja ladustamist, omandati epidemioloogiliselt asjaomaste antigeenide lisakogused.

| (9) | Otsuse 90/424/EMÜ artikli 14 kohaselt tuleks määrata kindlaks ka ühenduse osaluse tase sellise antigeenide varu loomisel ja tingimused, mis sellise osaluse suhtes võivad kehtida. |
| --- | --- |

(9)

Otsuse 90/424/EMÜ artikli 14 kohaselt tuleks määrata kindlaks ka ühenduse osaluse tase sellise antigeenide varu loomisel ja tingimused, mis sellise osaluse suhtes võivad kehtida.

| (10) | Kõikide üle viie aasta vanuste antigeenide tõhusust tuleb kontrollida. |
| --- | --- |

(10)

Kõikide üle viie aasta vanuste antigeenide tõhusust tuleb kontrollida.

| (11) | Alates 2005. aastast ei ole töövõtja ja komisjoni vahel siduvat pikaajalist juriidilist kohustust ajavahemikul 1993–2005 ostetud suu- ja sõrataudi antigeenide ladustamise, valmistamise, levitamise, villimise, märgistamiste ja veo kohta. |
| --- | --- |

(11)

Alates 2005. aastast ei ole töövõtja ja komisjoni vahel siduvat pikaajalist juriidilist kohustust ajavahemikul 1993–2005 ostetud suu- ja sõrataudi antigeenide ladustamise, valmistamise, levitamise, villimise, märgistamiste ja veo kohta.

| (12) | Suu- ja sõrataudi antigeenide ladustamiskulud aastatel 2005, 2006 ja 2007 kaetakse rahalise kohustusega kooskõlas finantsmäärusega. |
| --- | --- |

(12)

Suu- ja sõrataudi antigeenide ladustamiskulud aastatel 2005, 2006 ja 2007 kaetakse rahalise kohustusega kooskõlas finantsmäärusega.

| (13) | Ajavahemikul 2005–2007 ei olnud kõnealuste suu- ja sõrataudi antigeenidega seotud muid kulusid kui ladustamiskulud. |
| --- | --- |

(13)

Ajavahemikul 2005–2007 ei olnud kõnealuste suu- ja sõrataudi antigeenidega seotud muid kulusid kui ladustamiskulud.

| (14) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon peab võtma vajalikud meetmed, et tagada kõikide I lisas nimetatud suu- ja sõrataudi antigeenide ladustamine vähemalt viie aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2008.

Komisjon tagab kõnealuste antigeenide tõhususe kontrolli, valmistamise, levitamise, villimise, märgistamise ja veo.

Artikkel 2

Artiklis 1 loetletud teenuste üldkulu ei ületa 4 000 000 eurot.

Artikkel 3

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi peadirektorit volitatakse komisjoni nimel alla kirjutama lõikes 1 osutatud lepingutele.

Artikkel 4

2008. aasta esimesel poolel käivitatakse hankemenetlus. Enne 30. septembrit 2008 peab olema valmis teenusleping, mis vastab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (9) ja selle rakenduseeskirjadele, mis on määratletud komisjoni määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002. (10)

Brüssel, 4. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 306, 22.11.2003, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

2

(3)  EÜT L 368, 31.12.1991, lk 21. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

3

(4)  EÜT L 280, 13.11.1993, lk 33. Otsust on viimati muudetud otsusega 2000/112/EÜ (EÜT L 33, 8.2.2000, lk 21).

4

(5)  EÜT L 148, 6.6.1997, lk 27. Otsust on muudetud otsusega 2000/112/EÜ.

5

(6)  EÜT L 30, 4.2.2000, lk 35.

6

(7)  EÜT L 238, 22.9.2000, lk 61.

7

(8)  Avaldamata otsus.

8

(9)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

9

(10)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

10

---

LISA

(Ei kuulu avaldamisele)

---

| 15.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/39

---

KOMISJONI OTSUS,

8. juuli 2008,

mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3411 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, poola-, prantsus-, rootsi- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(2008/582/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artiklit 31,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha.

| (2) | Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruande. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruande.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduslikke kulutusi, mis on tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduslikke kulutusi, mis on tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega.

| (4) | Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kuludest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust ega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „EAGF”). |
| --- | --- |

(4)

Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kuludest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust ega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „EAGF”).

| (5) | Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust ega EAGFist. Need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust ega EAGFist. Need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta.

| (6) | Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta ühenduse eeskirjadele. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta ühenduse eeskirjadele.

| (7) | Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha seda teemat käsitlevate 30. märtsil 2008. aastal Euroopa Kohtus menetluses olevaid juhtumeid käsitlevatele otsustele tuginedes, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha seda teemat käsitlevate 30. märtsil 2008. aastal Euroopa Kohtus menetluses olevaid juhtumeid käsitlevatele otsustele tuginedes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse rahastamine ei kata lisas loetletud kulutusi, mida liikmesriikide akrediteeritud makseasutused on deklareerinud EAGGFi tagatisrahastu või EAGFi raames, kuna kulutused ei vasta ühenduse eeskirjadele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Poola Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 8. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 479/2008 (ELT L 148, 6.6.2008, lk 1).

2

---

LEPINGUD

Nõukogu

| 15.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/41

---

Teave ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu jõustumiskuupäeva kohta

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevale vahelepingule kirjutati alla 16. juunil 2008 Luxembourgis. Leping avaldati ELi jaoks 30. juuni 2008. aasta Euroopa Liidu Teatajas L 169 (lk 12) ning Bosnia ja Hertsegoviina jaoks 20. juuni 2008. aasta rahvusvaheliste lepingute ametlikus väljaandes nr 5. Vahelepingu artikli 58 kohaselt, milles nähakse ette, et vaheleping jõustub „viimase ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva esimese kuu esimesel päeval”, jõustus kõnealune leping 1. juulil 2008.

---