# Euroopan unionin L 329/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 329 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta14. marraskuuta 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 329

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta14. marraskuuta 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2014/789/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1212/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1213/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 6 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1214/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1215/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1216/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 14 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1217/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 17 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1218/2014, annettu 13 päivänä marraskuuta 2014, asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteiden I ja II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse trikiinejä koskevista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinlääkärintodistuksen mallissa, jota käytetään tuotaessa unioniin jalostukseen, tuotantoon tai teurastettaviksi tarkoitettuja kotieläiminä pidettäviä sikoja ja niiden tuoretta lihaa (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1219/2014, annettu 13 päivänä marraskuuta 2014, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse alueiden ja kolmansien maiden luettelosta (
  1
  ) | 23 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1220/2014, annettu 13 päivänä marraskuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 27 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/790/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä marraskuuta 2014, henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyllä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan liitteen II muuttamiseen | 29 |
| | | 2014/791/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014, valtiontuesta SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06), jonka Tšekki on myöntänyt usealle Ústín alueen alueellisen linja-autoliikenteen toimijalle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4081)

   (
  1
  ) | 35 |
| | | 2014/792/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 13 päivänä marraskuuta 2014, komission tulojen ja menojen hyväksyjien ja toimeenpanovirastojen käyttöön tarkoitetusta ennakkovaroitusjärjestelmästä | 68 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2014/789/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

1

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1212/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1213/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

6

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1214/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1215/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1216/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

14

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1217/2014, annettu 11 päivänä marraskuuta 2014, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

17

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1218/2014, annettu 13 päivänä marraskuuta 2014, asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteiden I ja II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse trikiinejä koskevista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinlääkärintodistuksen mallissa, jota käytetään tuotaessa unioniin jalostukseen, tuotantoon tai teurastettaviksi tarkoitettuja kotieläiminä pidettäviä sikoja ja niiden tuoretta lihaa (
  1
  )

1

20

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1219/2014, annettu 13 päivänä marraskuuta 2014, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse alueiden ja kolmansien maiden luettelosta (
  1
  )

1

23

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1220/2014, annettu 13 päivänä marraskuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

27

PÄÄTÖKSET

2014/790/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä marraskuuta 2014, henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyllä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan liitteen II muuttamiseen

29

2014/791/EU

*

Komission päätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014, valtiontuesta SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06), jonka Tšekki on myöntänyt usealle Ústín alueen alueellisen linja-autoliikenteen toimijalle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4081)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4081)

1

35

2014/792/EU

*

Komission päätös, annettu 13 päivänä marraskuuta 2014, komission tulojen ja menojen hyväksyjien ja toimeenpanovirastojen käyttöön tarkoitetusta ennakkovaroitusjärjestelmästä

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 10 päivänä marraskuuta 2014,

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

(2014/789/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 167 artiklan 3 kohdan ja 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Kroatian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävä lisäpöytäkirja, jäljempänä ’lisäpöytäkirja’, on allekirjoitettu neuvoston päätöksen 2014/257/EU (1) mukaisesti sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2013 lukien ja sovelletaan sen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen saakka. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävä lisäpöytäkirja, jäljempänä ’lisäpöytäkirja’, on allekirjoitettu neuvoston päätöksen 2014/257/EU (1) mukaisesti sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2013 lukien ja sovelletaan sen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen saakka.

| (2) | Lisäpöytäkirja olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(2)

Lisäpöytäkirja olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen Kroatian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävä lisäpöytäkirja (2) unionin ja jäsenvaltioiden puolesta.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja nimeää yhden tai useamman henkilön, jolla on oikeus antaa unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta lisäpöytäkirjan 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu ilmoitus voimaantuloa koskevien sisäisten menettelyjen saattamisesta päätökseen.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 10 päivänä marraskuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. MARTINA

---

(1)  EUVL L 140, 14.5.2014, s. 1.

1

(2)  Lisäpöytäkirjan teksti julkaistaan yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

2

---

ASETUKSET

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1212/2014,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2014,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Heinz ZOUREK

Verotuksen ja tulliliiton pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kiinteä, lieriön muotoinen, kierteitetty tuote, joka on valmistettu erittäin kovasta värikäsitellystä titaaniseoksesta ja jonka pituus on noin 12 mm.
  Tuotteessa on varsi, jonka ulkoläpimitta on kauttaaltaan 3 mm, ja kanta. Koko varsi on kierteitetty epäsymmetrisellä kierteellä. Tuotteen kanta on kierteitetty (minkä vuoksi se voidaan lukita kiinnitysjärjestelmien lukkolevyyn) ja siinä on urakolo.
  Tuote on implanttiruuveja koskevan standardin ISO/TC 150 mukainen ja se esitetään tullille käytettäväksi traumakirurgiassa murtumien hoitoon. Se on tarkoitus istuttaa kehoon erityistyökaluilla.
  Tuotaessa se esitetään tullille steriilissä pakkauksessa. Tuotteessa on numero, minkä vuoksi se voidaan jäljittää koko tuotannon ja jakelun ajan.

   (1) Ks. kuva. | 8108 90 90 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, XV jakson 2 huomautuksen a alakohdan, XV jakson 3 huomautuksen, 90 ryhmän 1 huomautuksen f alakohdan sekä CN-koodien 8108, 8108 90 ja 8108 90 90 nimiketekstien mukaisesti.
  Tuotteen objektiivisten ominaisuuksien perusteella se vastaa kokonaisuudessaan epäjalosta metallista valmistettua ruuvia, vaikka se on tarkoitettu käytettäväksi traumakirurgiassa. Epäjalosta metallista valmistetut ruuvit ovat niiden tosiasiallisesta käytöstä riippumatta XV jakson 2 kohdan a alakohdan mukaisia yleiskäyttöisiä osia. Sen vuoksi luokittelu nimikkeen 9021 lastoiksi ja muiksi murtumanhoitovälineiksi ei tule kyseeseen 90 ryhmän 1 huomautuksen f alakohdan nojalla.
  Näin ollen tavara luokitellaan CN-koodiin 8108 90 90 muuksi titaanista valmistetuksi tavaraksi. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Kiinteä, lieriön muotoinen, kierteitetty tuote, joka on valmistettu erittäin kovasta värikäsitellystä titaaniseoksesta ja jonka pituus on noin 12 mm.

Tuotteessa on varsi, jonka ulkoläpimitta on kauttaaltaan 3 mm, ja kanta. Koko varsi on kierteitetty epäsymmetrisellä kierteellä. Tuotteen kanta on kierteitetty (minkä vuoksi se voidaan lukita kiinnitysjärjestelmien lukkolevyyn) ja siinä on urakolo.

Tuote on implanttiruuveja koskevan standardin ISO/TC 150 mukainen ja se esitetään tullille käytettäväksi traumakirurgiassa murtumien hoitoon. Se on tarkoitus istuttaa kehoon erityistyökaluilla.

Tuotaessa se esitetään tullille steriilissä pakkauksessa. Tuotteessa on numero, minkä vuoksi se voidaan jäljittää koko tuotannon ja jakelun ajan.

(1) Ks. kuva.

8108 90 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, XV jakson 2 huomautuksen a alakohdan, XV jakson 3 huomautuksen, 90 ryhmän 1 huomautuksen f alakohdan sekä CN-koodien 8108, 8108 90 ja 8108 90 90 nimiketekstien mukaisesti.

Tuotteen objektiivisten ominaisuuksien perusteella se vastaa kokonaisuudessaan epäjalosta metallista valmistettua ruuvia, vaikka se on tarkoitettu käytettäväksi traumakirurgiassa. Epäjalosta metallista valmistetut ruuvit ovat niiden tosiasiallisesta käytöstä riippumatta XV jakson 2 kohdan a alakohdan mukaisia yleiskäyttöisiä osia. Sen vuoksi luokittelu nimikkeen 9021 lastoiksi ja muiksi murtumanhoitovälineiksi ei tule kyseeseen 90 ryhmän 1 huomautuksen f alakohdan nojalla.

Näin ollen tavara luokitellaan CN-koodiin 8108 90 90 muuksi titaanista valmistetuksi tavaraksi.

---

(1)  Kuva on ainoastaan ohjeellinen.

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1213/2014,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2014,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Heinz ZOUREK

Verotuksen ja tulliliiton pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kanyloitu, lieriön muotoinen, kierteitetty tuote, joka on valmistettu erittäin kovasta titaaniseoksesta ja jonka pituus on 20–56 mm.
  Tuotteessa on kanyloitu varsi, jonka ulkoläpimitta on 4 mm, ja kuusiokanta. Koko varsi on kierteitetty ja kierteen nousu on 2 mm.
  Tuote on implanttiruuveja koskevan standardin ISO/TC 150 mukainen ja se esitetään tullille käytettäväksi traumakirurgiassa murtumien hoitoon.
  Se on tarkoitus istuttaa kehoon erityistyökaluilla ja johtolangalla, joka on tarkoitus asettaa kanyloituun varteen ja jonka avulla tuote voidaan istuttaa tarkasti kehoon tehdyn pienen viillon kautta.
  Tuotaessa se esitetään tullille steriilissä pakkauksessa. Tuotteessa on numero, minkä vuoksi se voidaan jäljittää koko tuotannon ja jakelun ajan. | 9021 10 90 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 9021, 9021 10 ja 9021 10 90 nimiketekstien mukaisesti.
  Tuotteen objektiivisten ominaisuuksien perusteella eli siksi, että siinä on kanyloitu varsi, tuote ei kokonaisuudessaan vastaa epäjalosta metallista valmistettua ruuvia. Näin ollen sitä ei voida pitää XV jakson 2 huomautuksessa tarkoitettuna yleiskäyttöisenä osana (ruuvina). Sen vuoksi tuotetta ei voida luokitella nimikkeeseen 8108.
  Tuote on siksi luokiteltava CN-koodiin 9021 10 90 lastaksi ja muuksi murtumanhoitovälineeksi. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Kanyloitu, lieriön muotoinen, kierteitetty tuote, joka on valmistettu erittäin kovasta titaaniseoksesta ja jonka pituus on 20–56 mm.

Tuotteessa on kanyloitu varsi, jonka ulkoläpimitta on 4 mm, ja kuusiokanta. Koko varsi on kierteitetty ja kierteen nousu on 2 mm.

Tuote on implanttiruuveja koskevan standardin ISO/TC 150 mukainen ja se esitetään tullille käytettäväksi traumakirurgiassa murtumien hoitoon.

Se on tarkoitus istuttaa kehoon erityistyökaluilla ja johtolangalla, joka on tarkoitus asettaa kanyloituun varteen ja jonka avulla tuote voidaan istuttaa tarkasti kehoon tehdyn pienen viillon kautta.

Tuotaessa se esitetään tullille steriilissä pakkauksessa. Tuotteessa on numero, minkä vuoksi se voidaan jäljittää koko tuotannon ja jakelun ajan.

9021 10 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 9021, 9021 10 ja 9021 10 90 nimiketekstien mukaisesti.

Tuotteen objektiivisten ominaisuuksien perusteella eli siksi, että siinä on kanyloitu varsi, tuote ei kokonaisuudessaan vastaa epäjalosta metallista valmistettua ruuvia. Näin ollen sitä ei voida pitää XV jakson 2 huomautuksessa tarkoitettuna yleiskäyttöisenä osana (ruuvina). Sen vuoksi tuotetta ei voida luokitella nimikkeeseen 8108.

Tuote on siksi luokiteltava CN-koodiin 9021 10 90 lastaksi ja muuksi murtumanhoitovälineeksi.

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1214/2014,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2014,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Heinz ZOUREK

Verotuksen ja tulliliiton pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kiinteä, lieriön muotoinen, kierteitetty tuote (”pangea dual core screw” eli ns. Pangea-ruuvi, jossa on kaksoisydin), joka on valmistettu erittäin kovasta titaaniseoksesta ja jonka pituus on 20–45 mm.
  Koko varsi on kierteitetty kaksoisydinkierteellä ja siinä on siirtymäalue, jossa ytimen läpimitta muuttuu. Sen ulkoläpimitta on kauttaaltaan 4 mm, se on itseporautuva ja sen pää on tylppä ja kierteitetty.
  Tuotteessa on polyaksiaalinen (liikkuva), U:n muotoinen sisäisesti kierteitetty pää, joka liikkuu 25 astetta akseliinsa nähden, mikä mahdollistaa sen säätämisen.
  Tuotteen lukituspäässä on erityinen satulanmuotoinen pidike tangon (joka esitetään erikseen tullille) kiinnittämiseksi sen kantaan.
  Tuote on implanttiruuveja koskevan standardin ISO/TC 150 mukainen ja se esitetään tullille käytettäväksi traumakirurgiassa selkärangan posteriorisen stabilointijärjestelmän osana. Se istutetaan erityistyökaluilla.
  Tuotaessa sitä ei esitetä tullille steriilissä pakkauksessa. Tuotteessa on numero, minkä vuoksi se voidaan jäljittää koko tuotannon ja jakelun ajan.

   (1) Ks. kuva. | 9021 10 90 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 90 ryhmän 2 huomautuksen b alakohdan ja CN-koodien 9021, 9021 10 ja 9021 10 90 nimiketekstien mukaisesti.
  Tuotteen objektiivisten ominaisuuksien perusteella eli siksi, että siinä on lukkopäällä varustettu polyaksiaalinen U:n muotoinen kanta, tuote ei kokonaisuudessaan vastaa epäjalosta metallista valmistettua ruuvia. Näin ollen sitä ei voida pitää XV jakson 2 huomautuksessa tarkoitettuna yleiskäyttöisenä osana (ruuvina). Sen vuoksi tuotetta ei voida luokitella nimikkeeseen 8108.
  Tuote on siksi luokiteltava CN-koodiin 9021 10 90 lastaksi ja muuksi murtumanhoitovälineeksi. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Kiinteä, lieriön muotoinen, kierteitetty tuote (”pangea dual core screw” eli ns. Pangea-ruuvi, jossa on kaksoisydin), joka on valmistettu erittäin kovasta titaaniseoksesta ja jonka pituus on 20–45 mm.

Koko varsi on kierteitetty kaksoisydinkierteellä ja siinä on siirtymäalue, jossa ytimen läpimitta muuttuu. Sen ulkoläpimitta on kauttaaltaan 4 mm, se on itseporautuva ja sen pää on tylppä ja kierteitetty.

Tuotteessa on polyaksiaalinen (liikkuva), U:n muotoinen sisäisesti kierteitetty pää, joka liikkuu 25 astetta akseliinsa nähden, mikä mahdollistaa sen säätämisen.

Tuotteen lukituspäässä on erityinen satulanmuotoinen pidike tangon (joka esitetään erikseen tullille) kiinnittämiseksi sen kantaan.

Tuote on implanttiruuveja koskevan standardin ISO/TC 150 mukainen ja se esitetään tullille käytettäväksi traumakirurgiassa selkärangan posteriorisen stabilointijärjestelmän osana. Se istutetaan erityistyökaluilla.

Tuotaessa sitä ei esitetä tullille steriilissä pakkauksessa. Tuotteessa on numero, minkä vuoksi se voidaan jäljittää koko tuotannon ja jakelun ajan.

(1) Ks. kuva.

9021 10 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 90 ryhmän 2 huomautuksen b alakohdan ja CN-koodien 9021, 9021 10 ja 9021 10 90 nimiketekstien mukaisesti.

Tuotteen objektiivisten ominaisuuksien perusteella eli siksi, että siinä on lukkopäällä varustettu polyaksiaalinen U:n muotoinen kanta, tuote ei kokonaisuudessaan vastaa epäjalosta metallista valmistettua ruuvia. Näin ollen sitä ei voida pitää XV jakson 2 huomautuksessa tarkoitettuna yleiskäyttöisenä osana (ruuvina). Sen vuoksi tuotetta ei voida luokitella nimikkeeseen 8108.

Tuote on siksi luokiteltava CN-koodiin 9021 10 90 lastaksi ja muuksi murtumanhoitovälineeksi.

---

(1)  Kuva on ainoastaan ohjeellinen.

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1215/2014,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2014,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

| (5) | Tullikoodeksikomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(5)

Tullikoodeksikomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Heinz ZOUREK

Verotuksen ja tulliliiton pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  CN-koodi | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Aurinkopaneeli, jonka mitat ovat noin 2 × 2 m ja jossa on 25 samansuuntaisesti asennettua ja kerääjäputken kautta toisiinsa liitettyä lasista tyhjiöputkea. Kussakin tyhjiöputkessa on kaksi samankeskistä putkea, joissa on lämmönsiirtoainetta. Kunkin putken sisäpinta on päällystetty absorptiopinnoitteella.
  Putken sisäpinta absorboi aurinkoenergiaa, joka muunnetaan lämpöenergiaksi. Sen jälkeen lämpö siirretään lämmönsiirtoaineeseen, joka muuttuu kaasuksi, nousee ja siirtää lämmön kerääjäputkeen (kuparinen keräinputkisto).
  Tämän jälkeen lämpö siirretään kerääjäputkesta vesisäiliöön putkistojärjestelmällä, jossa säätimellä ohjattava pumppu kierrättää lämmönsiirtoainetta.
  Pumppu, säädin, putkistojärjestelmä ja vesisäiliöt eivät ole mukana esitettäessä tavaraa tullille.
  Aurinkopaneelia käytetään aurinkoenergialla toimivissa vedenlämmitysjärjestelmissä, ja se on tarkoitettu asennettavaksi katolle. | 8419 19 00 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 2 yleisen tulkintasäännön a alakohdan ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8419 ja 8419 19 00 nimiketekstien mukaan.
  Aurinkopaneelilla katsotaan olevan täydellisen tai valmiin tavaran (vedenlämmittimen) olennaiset ominaisuudet, koska siinä on kaikki lämmön synnyttämiseen tarvittavat komponentit. Puuttuvia komponentteja käytetään lämmön siirtämiseen ja veden varastointiin. Näin ollen luokittelu alanimikkeen 8419 90 85 vedenlämmittimen osaksi ei tule kyseeseen.
  Koska aurinkopaneeli muuntaa aurinkoenergian lämmöksi, sitä ei voida pitää pelkkänä alanimikkeen 8419 50 lämmönsiirtimenä (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8419, I kohta, B alakohta).
  Sen vuoksi aurinkopaneeli luokitellaan CN-koodiin 8419 19 00 muuksi kuin sähköllä toimivaksi vedenkuumennuslaitteeksi tai kuumavedenvaraajaksi (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8419, I kohta, viimeinen kappale). |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

CN-koodi

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Aurinkopaneeli, jonka mitat ovat noin 2 × 2 m ja jossa on 25 samansuuntaisesti asennettua ja kerääjäputken kautta toisiinsa liitettyä lasista tyhjiöputkea. Kussakin tyhjiöputkessa on kaksi samankeskistä putkea, joissa on lämmönsiirtoainetta. Kunkin putken sisäpinta on päällystetty absorptiopinnoitteella.

Putken sisäpinta absorboi aurinkoenergiaa, joka muunnetaan lämpöenergiaksi. Sen jälkeen lämpö siirretään lämmönsiirtoaineeseen, joka muuttuu kaasuksi, nousee ja siirtää lämmön kerääjäputkeen (kuparinen keräinputkisto).

Tämän jälkeen lämpö siirretään kerääjäputkesta vesisäiliöön putkistojärjestelmällä, jossa säätimellä ohjattava pumppu kierrättää lämmönsiirtoainetta.

Pumppu, säädin, putkistojärjestelmä ja vesisäiliöt eivät ole mukana esitettäessä tavaraa tullille.

Aurinkopaneelia käytetään aurinkoenergialla toimivissa vedenlämmitysjärjestelmissä, ja se on tarkoitettu asennettavaksi katolle.

8419 19 00

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 2 yleisen tulkintasäännön a alakohdan ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8419 ja 8419 19 00 nimiketekstien mukaan.

Aurinkopaneelilla katsotaan olevan täydellisen tai valmiin tavaran (vedenlämmittimen) olennaiset ominaisuudet, koska siinä on kaikki lämmön synnyttämiseen tarvittavat komponentit. Puuttuvia komponentteja käytetään lämmön siirtämiseen ja veden varastointiin. Näin ollen luokittelu alanimikkeen 8419 90 85 vedenlämmittimen osaksi ei tule kyseeseen.

Koska aurinkopaneeli muuntaa aurinkoenergian lämmöksi, sitä ei voida pitää pelkkänä alanimikkeen 8419 50 lämmönsiirtimenä (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8419, I kohta, B alakohta).

Sen vuoksi aurinkopaneeli luokitellaan CN-koodiin 8419 19 00 muuksi kuin sähköllä toimivaksi vedenkuumennuslaitteeksi tai kuumavedenvaraajaksi (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8419, I kohta, viimeinen kappale).

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1216/2014,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2014,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Heinz ZOUREK

Verotuksen ja tulliliiton pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  CN-koodi | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Sähkölaite, jonka mitat ovat noin 10 × 4 × 1 cm ja jossa on mm. seuraavat komponentit:






  — | prosessori, |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

CN-koodi

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Sähkölaite, jonka mitat ovat noin 10 × 4 × 1 cm ja jossa on mm. seuraavat komponentit:

—

prosessori,

| — | 1 GB:n järjestelmämuisti, |
| --- | --- |

—

1 GB:n järjestelmämuisti,

| — | 4 GB:n sisäinen muisti, |
| --- | --- |

—

4 GB:n sisäinen muisti,

| — | sisäänrakennettu moduuli langatonta internetyhteyttä varten. |
| --- | --- |

—

sisäänrakennettu moduuli langatonta internetyhteyttä varten.

Laitteessa on seuraavat liitännät:

| — | HDMI, |
| --- | --- |

—

HDMI,

| — | USB, |
| --- | --- |

—

USB,

| — | mikro-USB, |
| --- | --- |

—

mikro-USB,

| — | mikro-SDHC. |
| --- | --- |

—

mikro-SDHC.

Laitteessa ei ole videoviritintä.

Kun laite on yhdistettynä televisioon tai monitoriin, se mahdollistaa käyttäjän pääsyn internetiin esim. sähköpostin lähettämiseksi, videoiden katsomiseksi, videopelien pelaamiseksi tai sovellusohjelmistojen lataamiseksi. Laitteella voidaan myös toistaa videon, valokuvien ja musiikin kaltaisia multimediatiedostoja muistikortista tai USB-muistista.

8528 71 91

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan ja 6 yleisen tulkintasäännön, 85 ryhmän 3 huomautuksen sekä CN-koodien 8528, 8528 71 ja 8528 71 91 nimiketekstien mukaisesti.

Laite on XVI jakson 3 huomautuksen mukaisesti tarkoitettu suorittamaan kahta tai useampaa vaihtoehtoista toimintoa (nimikkeen 8471 automaattinen tietojenkäsittely, nimikkeen 8517 televiestintä, nimikkeen 8521 videosignaalien toisto ja nimikkeen 8528 televisiosignaalien vastaanotto). Laitteen pääasiallista toimintoa ei voida määrittää, koska kukin toiminto on yhtä tärkeä laitteen käytön kannalta. Näin ollen laite on luokiteltava kyseeseen tulevista nimikkeistä numerojärjestyksessä viimeiseen. Sen vuoksi sitä ei voida luokitella nimikkeisiin 8471, 8517 ja 8521.

Koska laitteessa ei ole videoviritintä ja sillä voidaan vaihtaa tietoja interaktiivisesti, se on luokiteltava CN-koodiin 8528 71 91 laitteeksi, jossa on mikroprosessorin avulla toimiva, modeemilla varustettu laite internetyhteyttä varten, valmiudet interaktiiviseen tietojen vaihtoon ja joka pystyy vastaanottamaan televisiosignaaleja (nk. tietoliikennevalmiudella varustetut sovittimet (”set-top boxes”), myös sellaiset, joissa on tallentamiseen tai toistamiseen tarkoitettu laite, edellyttäen että niillä on tietoliikennevalmiudella varustetun sovittimen olennainen luonne).

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1217/2014,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2014,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.

2 artikla

Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Heinz ZOUREK

Verotuksen ja tulliliiton pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Tavara (nk. sähköinen suodatin), joka koostuu pinta-asennettavasta monikerroksisesta keraamisesta läpivientikondensaattorista ja jonka mitat ovat noin 8 × 3 × 3 mm.
  Se esitetään tullille alipäästösuodattimena, joka on tarkoitettu käytettäväksi sähkömagneettisen häiriön poistosuodattimena (EMI-suodattimena) esimerkiksi tehovahvistimissa, teholähteissä, lämpötilansäätimissä, moottorinohjausyksiköissä ja ohjauspiireissä. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

1.

Tavara (nk. sähköinen suodatin), joka koostuu pinta-asennettavasta monikerroksisesta keraamisesta läpivientikondensaattorista ja jonka mitat ovat noin 8 × 3 × 3 mm.

Se esitetään tullille alipäästösuodattimena, joka on tarkoitettu käytettäväksi sähkömagneettisen häiriön poistosuodattimena (EMI-suodattimena) esimerkiksi tehovahvistimissa, teholähteissä, lämpötilansäätimissä, moottorinohjausyksiköissä ja ohjauspiireissä.

(1) Ks. kuva 1.

8532 24 00

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, XVI jakson 2 huomautuksen a alakohdan ja CN-koodien 8532 ja 8532 24 00 nimiketekstien mukaisesti.

Tavaraa käytetään komponenttina monenlaisissa koneissa. Koska se koostuu ainoastaan kondensaattorista, se on luokiteltava CN-koodiin 8532 24 00 keraamisesti eristetyksi, monikerroksiseksi kiinteäksi kondensaattoriksi.

| 2. | Tavara (nk. sähköinen suodatin), joka koostuu kondensaattorista ja kahdesta ferriittihelmestä ja jonka mitat ovat noin 7 × 2 × 2 mm.
  Sijaisvirtapiiri koostuu kahdesta induktorista, joista yksi kutakin ferriittihelmeä varten ja jotka on kytketty sarjaan tasavirtatielle ja liitetty johtimeen pinta-asennettavan läpivientikondensaattorin oikealle ja vasemmalle sivulle.
  Kaksi ferriittihelmeä toimii induktoreina, joilla minimoidaan ympäröivien piirien aiheuttamaa resonanssia vaimentamalla korkeataajuisia sähkövirtoja.
  Tavara esitetään tullille käytettäväksi sähkömagneettisen häiriön poistosuodattimena (EMI-suodattimena) esimerkiksi auto- ja teollisissa sovelluksissa. |
| --- | --- |

2.

Tavara (nk. sähköinen suodatin), joka koostuu kondensaattorista ja kahdesta ferriittihelmestä ja jonka mitat ovat noin 7 × 2 × 2 mm.

Sijaisvirtapiiri koostuu kahdesta induktorista, joista yksi kutakin ferriittihelmeä varten ja jotka on kytketty sarjaan tasavirtatielle ja liitetty johtimeen pinta-asennettavan läpivientikondensaattorin oikealle ja vasemmalle sivulle.

Kaksi ferriittihelmeä toimii induktoreina, joilla minimoidaan ympäröivien piirien aiheuttamaa resonanssia vaimentamalla korkeataajuisia sähkövirtoja.

Tavara esitetään tullille käytettäväksi sähkömagneettisen häiriön poistosuodattimena (EMI-suodattimena) esimerkiksi auto- ja teollisissa sovelluksissa.

(1) Ks. kuva 2.

8548 90 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, XVI jakson 2 huomautuksen c alakohdan sekä CN-koodien 8548, 8548 90 ja 8548 90 90 nimiketekstien mukaisesti.

Kun otetaan huomioon tavaran objektiiviset ominaisuudet eli se, että tavara ei koostu pelkästään kondensaattorista vaan myös kahdesta ferriittihelmestä, se ei täysin vastaa nimikkeen 8532 nimiketekstiä (kondensaattorit).

Lisäksi koska sekä ferriittihelmet että kondensaattori ovat yhtä tärkeät sähköisen suodattimen kokonaistoiminnan kannalta, tavaran käyttötarkoitus on laajempi kuin nimikkeen 8532 tavaran kuvaus. Sen vuoksi luokittelu kyseiseen nimikkeeseen 1 yleisen tulkintasäännön ja XVI jakson 2 huomautuksen a alakohdan mukaisesti ei tule kyseeseen.

Tavaraa käytetään komponenttina monenlaisissa koneissa. Koska se ei sovellu käytettäväksi yksinomaan tai pääasiallisesti tietyssä koneessa tai koneiden luokassa, se on luokiteltava CN-koodiin 8548 90 90 muualle 85 ryhmään kuulumattomaksi muuksi koneiden ja laitteiden sähköosaksi.

| Kuva 1 | Kuva 2 |
| --- | --- |
| (Piiri) | (Sijaispiiri) |
| | |

Kuva 1

Kuva 2

(Piiri)

(Sijaispiiri)

Image

Image

---

(1)  Kuvat ovat ainoastaan ohjeellisia.

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/20

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1218/2014,

annettu 13 päivänä marraskuuta 2014,

asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteiden I ja II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse trikiinejä koskevista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinlääkärintodistuksen mallissa, jota käytetään tuotaessa unioniin jalostukseen, tuotantoon tai teurastettaviksi tarkoitettuja kotieläiminä pidettäviä sikoja ja niiden tuoretta lihaa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/68/EY (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan e alakohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (2) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (3) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EU) N:o 206/2010 (4) vahvistetaan muun muassa eläinlääkärintodistuksia koskevat vaatimukset, joita sovelletaan tuotaessa unionin alueelle eläviä eläimiä tai tuoretta lihaa sisältäviä tiettyjä lähetyksiä. Siinä säädetään, että sorkka- ja kavioeläinten lähetyksiä saa tuoda unionin alueelle ainoastaan, jos ne täyttävät tietyt vaatimukset ja niiden mukana on asianmukainen eläinlääkärintodistus, joka on laadittu kyseisessä asetuksessa esitetyn asianomaisen mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EU) N:o 206/2010 (4) vahvistetaan muun muassa eläinlääkärintodistuksia koskevat vaatimukset, joita sovelletaan tuotaessa unionin alueelle eläviä eläimiä tai tuoretta lihaa sisältäviä tiettyjä lähetyksiä. Siinä säädetään, että sorkka- ja kavioeläinten lähetyksiä saa tuoda unionin alueelle ainoastaan, jos ne täyttävät tietyt vaatimukset ja niiden mukana on asianmukainen eläinlääkärintodistus, joka on laadittu kyseisessä asetuksessa esitetyn asianomaisen mallin mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä I vahvistetaan unioniin tuontia varten eläinlääkärintodistusten mallit kotieläiminä pidettäville sikaeläimille, jotka on tarkoitettu jalostukseen ja/tai tuotantoon (malli ”POR-X”), ja kotieläiminä pidettäville sikaeläimille, jotka on tarkoitus teurastaa heti tuonnin jälkeen (malli ”POR-Y”). Näihin malleihin ei sisälly trikiinejä koskevia takeita. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä I vahvistetaan unioniin tuontia varten eläinlääkärintodistusten mallit kotieläiminä pidettäville sikaeläimille, jotka on tarkoitettu jalostukseen ja/tai tuotantoon (malli ”POR-X”), ja kotieläiminä pidettäville sikaeläimille, jotka on tarkoitus teurastaa heti tuonnin jälkeen (malli ”POR-Y”). Näihin malleihin ei sisälly trikiinejä koskevia takeita.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä II vahvistetaan unioniin tuontia varten eläinlääkärintodistuksen malli kotieläiminä pidettävien sikaeläinten tuoreelle lihalle (malli ”POR”). Kyseiseen malliin sisältyy trikiinejä koskevia takeita. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä II vahvistetaan unioniin tuontia varten eläinlääkärintodistuksen malli kotieläiminä pidettävien sikaeläinten tuoreelle lihalle (malli ”POR”). Kyseiseen malliin sisältyy trikiinejä koskevia takeita.

| (4) | Komission asetuksessa (EY) N:o 2075/2005 (5) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat näytteenottoa trikiinitartunnalle alttiiden lajien ruhoista sekä kotieläiminä pidettäviä sikoja pitävien tilojen aseman määrittämistä. |
| --- | --- |

(4)

Komission asetuksessa (EY) N:o 2075/2005 (5) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat näytteenottoa trikiinitartunnalle alttiiden lajien ruhoista sekä kotieläiminä pidettäviä sikoja pitävien tilojen aseman määrittämistä.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 2075/2005 muuttamisesta annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 216/2014 (6) säädetään teurastushetkellä sovellettaviin testaussäännöksiin myönnettävästä poikkeuksesta tiloille, jotka on virallisesti tunnustettu valvottuja pito-olosuhteita noudattaviksi tiloiksi. Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1114/2014 (7) säädetään lisäksi, että kotieläiminä pidettäviä sikoja pitävä tila voidaan tunnustaa valvottuja pito-olosuhteita noudattavaksi tilaksi ainoastaan, mikäli elintarvikealan toimija tuo tälle tilalle uusia kotieläiminä pidettäviä sikoja vain mikäli ne ovat peräisin ja tulevat tiloilta, jotka on virallisesti tunnustettu valvottuja pito-olosuhteita noudattaviksi tiloiksi. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 2075/2005 muuttamisesta annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 216/2014 (6) säädetään teurastushetkellä sovellettaviin testaussäännöksiin myönnettävästä poikkeuksesta tiloille, jotka on virallisesti tunnustettu valvottuja pito-olosuhteita noudattaviksi tiloiksi. Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1114/2014 (7) säädetään lisäksi, että kotieläiminä pidettäviä sikoja pitävä tila voidaan tunnustaa valvottuja pito-olosuhteita noudattavaksi tilaksi ainoastaan, mikäli elintarvikealan toimija tuo tälle tilalle uusia kotieläiminä pidettäviä sikoja vain mikäli ne ovat peräisin ja tulevat tiloilta, jotka on virallisesti tunnustettu valvottuja pito-olosuhteita noudattaviksi tiloiksi.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä I vahvistettuja eläinlääkärintodistusten malleja ”POR-X” ja ”POR-Y” ja kyseisen asetuksen liitteessä II vahvistettua eläinlääkärintodistuksen mallia ”POR” olisi muutettava, jotta otetaan huomioon asetuksessa (EY) N:o 2075/2005, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 216/2014, vahvistetut kotieläiminä pidettävien sikojen ja niistä saadun tuoreen lihan tuontia koskevat vaatimukset. Etenkin tiedot kotieläiminä pidettävien sikojen alkuperätilan virallisesta tunnustamisesta olisi joko sisällytettävä todistusmalleihin tai malleja olisi muutettava, jotta jäsenvaltiot voivat soveltaa teurastuksen yhteydessä asianmukaista trikiinitestausjärjestelmää, jottei vaaranneta jalostus- ja/tai tuotantosikoja vastaanottavan tilan tilannetta ja jotta varmistetaan tuoreen lihan turvallisuus. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä I vahvistettuja eläinlääkärintodistusten malleja ”POR-X” ja ”POR-Y” ja kyseisen asetuksen liitteessä II vahvistettua eläinlääkärintodistuksen mallia ”POR” olisi muutettava, jotta otetaan huomioon asetuksessa (EY) N:o 2075/2005, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 216/2014, vahvistetut kotieläiminä pidettävien sikojen ja niistä saadun tuoreen lihan tuontia koskevat vaatimukset. Etenkin tiedot kotieläiminä pidettävien sikojen alkuperätilan virallisesta tunnustamisesta olisi joko sisällytettävä todistusmalleihin tai malleja olisi muutettava, jotta jäsenvaltiot voivat soveltaa teurastuksen yhteydessä asianmukaista trikiinitestausjärjestelmää, jottei vaaranneta jalostus- ja/tai tuotantosikoja vastaanottavan tilan tilannetta ja jotta varmistetaan tuoreen lihan turvallisuus.

| (7) | Virkaeläinlääkärin olisi sisällytettävä valvottuja pito-olosuhteita trikiinien osalta koskevat takeet tai erityisedellytykset eläinlääkärintodistusten malleihin ”POR-X”, ”POR-Y” ja ”POR”. |
| --- | --- |

(7)

Virkaeläinlääkärin olisi sisällytettävä valvottuja pito-olosuhteita trikiinien osalta koskevat takeet tai erityisedellytykset eläinlääkärintodistusten malleihin ”POR-X”, ”POR-Y” ja ”POR”.

| (8) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 206/2010 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 206/2010 olisi muutettava.

| (9) | Jotta vältetään häiriöt kotieläiminä pidettävien sikojen ja niiden tuoreen lihan lähetysten tuonnissa unioniin, asetuksen (EU) N:o 206/2010 mukaisesti annettujen todistusten — sellaisina kuin ne ovat ennen niihin tällä asetuksella tehtyjä muutoksia — käyttö olisi sallittava siirtymäkauden aikana tiettyjen edellytysten täyttyessä. |
| --- | --- |

(9)

Jotta vältetään häiriöt kotieläiminä pidettävien sikojen ja niiden tuoreen lihan lähetysten tuonnissa unioniin, asetuksen (EU) N:o 206/2010 mukaisesti annettujen todistusten — sellaisina kuin ne ovat ennen niihin tällä asetuksella tehtyjä muutoksia — käyttö olisi sallittava siirtymäkauden aikana tiettyjen edellytysten täyttyessä.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 206/2010 seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteessä I olevan 1 osan erityisedellytyksiin kohta seuraavasti:







  ”’XI’ | : | Tilat tai lokerot, jotka on tunnustettu valvottuja pito-olosuhteita noudattaviksi asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Lisätään liitteessä I olevan 1 osan erityisedellytyksiin kohta seuraavasti:

”’XI’

:

Tilat tai lokerot, jotka on tunnustettu valvottuja pito-olosuhteita noudattaviksi asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti.”

| 2) | Muutetaan liitteessä I olevassa 2 osassa oleva eläinlääkärintodistuksen malli ”POR-X” seuraavasti:






  a) | Lisätään II.1.2 kohdan jälkeen II.1.3 kohta seuraavasti:






  ”(2) (10) [II.1.3 | ovat kotieläiminä pidettäviä sikoja, jotka joko tulevat asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti valvottuja pito-olosuhteita noudattavaksi tilaksi virallisesti tunnustetulta tilalta tai jotka ovat vieroittamattomia ja alle 5 viikon ikäisiä.]” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liitteessä I olevassa 2 osassa oleva eläinlääkärintodistuksen malli ”POR-X” seuraavasti:

a)

Lisätään II.1.2 kohdan jälkeen II.1.3 kohta seuraavasti:

”(2) (10) [II.1.3

ovat kotieläiminä pidettäviä sikoja, jotka joko tulevat asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti valvottuja pito-olosuhteita noudattavaksi tilaksi virallisesti tunnustetulta tilalta tai jotka ovat vieroittamattomia ja alle 5 viikon ikäisiä.]”

| b) | Lisätään alaviitteen 9 jälkeen alaviite seuraavasti:






  ”(10) | Ainoastaan kolmannet maat, joiden kohdalla on merkintä ’XI’ asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä I olevan 1 osan sarakkeessa 6 ’Erityisedellytykset’.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään alaviitteen 9 jälkeen alaviite seuraavasti:

”(10)

Ainoastaan kolmannet maat, joiden kohdalla on merkintä ’XI’ asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä I olevan 1 osan sarakkeessa 6 ’Erityisedellytykset’.”

| 3) | Muutetaan liitteessä I olevassa 2 osassa oleva eläinlääkärintodistuksen malli ”POR-Y” seuraavasti:






  a) | Lisätään II.1.2 kohdan jälkeen II.1.3 kohta seuraavasti:






  ”(2) (5) [II.1.3 | ovat kotieläiminä pidettäviä sikoja, jotka joko tulevat asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti valvottuja pito-olosuhteita noudattavaksi tilaksi virallisesti tunnustetulta tilalta tai jotka ovat vieroittamattomia ja alle 5 viikon ikäisiä.]” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liitteessä I olevassa 2 osassa oleva eläinlääkärintodistuksen malli ”POR-Y” seuraavasti:

a)

Lisätään II.1.2 kohdan jälkeen II.1.3 kohta seuraavasti:

”(2) (5) [II.1.3

ovat kotieläiminä pidettäviä sikoja, jotka joko tulevat asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti valvottuja pito-olosuhteita noudattavaksi tilaksi virallisesti tunnustetulta tilalta tai jotka ovat vieroittamattomia ja alle 5 viikon ikäisiä.]”

| b) | Lisätään alaviitteen 4 jälkeen alaviite seuraavasti:






  ”(5) | Ainoastaan kolmannet maat, joiden kohdalla on merkintä ’XI’ asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä I olevan 1 osan sarakkeessa 6 ’Erityisedellytykset’.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään alaviitteen 4 jälkeen alaviite seuraavasti:

”(5)

Ainoastaan kolmannet maat, joiden kohdalla on merkintä ’XI’ asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä I olevan 1 osan sarakkeessa 6 ’Erityisedellytykset’.”

| 4) | Lisätään liitteessä II olevan 2 osan kohtaan SG (Lisätakeet) kohta ”K” seuraavasti:







  ”’K’ | : | tilat tai lokerot, jotka on tunnustettu valvottuja pito-olosuhteita noudattaviksi asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Lisätään liitteessä II olevan 2 osan kohtaan SG (Lisätakeet) kohta ”K” seuraavasti:

”’K’

:

tilat tai lokerot, jotka on tunnustettu valvottuja pito-olosuhteita noudattaviksi asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti.”

| 5) | Muutetaan liitteessä II olevassa 2 osassa oleva eläinlääkärintodistuksen malli ”POR” seuraavasti:






  a) | Korvataan II.1.3 kohta seuraavasti:







  ”II.1.3 | liha täyttää virallisia lihan trikiinitarkastuksia koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2075/2005 vaatimukset ja erityisesti: |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) joko | [sille on tehty trikiinitutkimus digestiomenetelmällä, ja tulokset ovat olleet negatiiviset;] |
| (1) tai | [sille on tehty asetuksen (EY) No 2075/2005 liitteen II mukainen pakastuskäsittely;] |
| (1) (7) tai | [se on saatu kotieläiminä pidettävistä sioista, jotka joko tulevat asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti valvottuja pito-olosuhteita noudattavaksi tilaksi virallisesti tunnustetulta tilalta tai jotka ovat vieroittamattomia ja alle 5 viikon ikäisiä.]” |

5)

Muutetaan liitteessä II olevassa 2 osassa oleva eläinlääkärintodistuksen malli ”POR” seuraavasti:

a)

Korvataan II.1.3 kohta seuraavasti:

”II.1.3

liha täyttää virallisia lihan trikiinitarkastuksia koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2075/2005 vaatimukset ja erityisesti:

(1) joko

[sille on tehty trikiinitutkimus digestiomenetelmällä, ja tulokset ovat olleet negatiiviset;]

(1) tai

[sille on tehty asetuksen (EY) No 2075/2005 liitteen II mukainen pakastuskäsittely;]

(1) (7) tai

[se on saatu kotieläiminä pidettävistä sioista, jotka joko tulevat asetuksen (EY) N:o 2075/2005 8 artiklan mukaisesti valvottuja pito-olosuhteita noudattavaksi tilaksi virallisesti tunnustetulta tilalta tai jotka ovat vieroittamattomia ja alle 5 viikon ikäisiä.]”

| b) | Lisätään alaviitteen 6 jälkeen alaviite seuraavasti:






  ”(7) | Ainoastaan kolmannet maat, joiden kohdalla on merkintä ’K’ asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä II olevan 1 osan sarakkeessa ’SG’.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään alaviitteen 6 jälkeen alaviite seuraavasti:

”(7)

Ainoastaan kolmannet maat, joiden kohdalla on merkintä ’K’ asetuksen (EU) N:o 206/2010 liitteessä II olevan 1 osan sarakkeessa ’SG’.”

2 artikla

Vuoden 2015 maaliskuun 31 päivään saakka kestävän siirtymäkauden ajan unioniin saa edelleen tuoda elävien eläinten ja tuoreen lihan lähetyksiä, joiden mukana on asetuksen (EU) N:o 206/2010 — sellaisena kuin se on ennen tämän asetuksen voimaantuloa — liitteessä I vahvistetun eläinlääkärintodistuksen mallin ”POR-X” tai ”POR-Y” taikka sen liitteessä II vahvistetun eläinlääkärintodistuksen mallin ”POR” mukaiset asianmukaiset eläinlääkärintodistukset, jotka on annettu viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2015.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 321.

1

(2)  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

2

(3)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

3

(4)  Komission asetus (EU) N:o 206/2010, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2010, sellaisten kolmansien maiden ja alueiden tai niiden osien luetteloiden vahvistamisesta, joista on sallittua tuoda Euroopan unionin alueelle tiettyjä eläimiä ja tuoretta lihaa, sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista (EUVL L 73, 20.3.2010, s. 1).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 2075/2005, annettu 5 päivänä joulukuuta 2005, virallisia lihan trikiinitarkastuksia koskevista erityissäännöistä (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 60).

5

(6)  Komission asetus (EU) N:o 216/2014, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2014, virallisia lihan trikiinitarkastuksia koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2075/2005 muuttamisesta (EUVL L 69, 8.3.2014, s. 85).

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1114/2014, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014, virallisia lihan trikiinitarkastuksia koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2075/2005 muuttamisesta (EUVL L 302, 22.10.2014, s. 46).

7

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1219/2014,

annettu 13 päivänä marraskuuta 2014,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse alueiden ja kolmansien maiden luettelosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon lemmikkieläinten muista kuin kaupallisista siirroista ja asetuksen (EY) N:o 998/2003 kumoamisesta 12 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 576/2013 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 1 ja 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia sisällytettiin komission asetuksella (EU) N:o 1160/2014 (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 (3) liitteessä II olevassa C osassa esitettyyn luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia sisällytettiin komission asetuksella (EU) N:o 1160/2014 (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 (3) liitteessä II olevassa C osassa esitettyyn luetteloon.

| (2) | Asetuksella (EU) N:o 576/2013 kumotaan ja korvataan asetus (EY) N:o 998/2003 29 päivästä joulukuuta 2014, ja sen voimaantulon jälkeen maat ja alueet, jotka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteessä II olevassa C osassa, luetellaan kyseisestä päivästä lähtien komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 (4) liitteessä II olevassa 2 osassa.
  Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia olisi sen vuoksi sisällytettävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 liitteessä II olevassa 2 osassa esitettyyn luetteloon. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksella (EU) N:o 576/2013 kumotaan ja korvataan asetus (EY) N:o 998/2003 29 päivästä joulukuuta 2014, ja sen voimaantulon jälkeen maat ja alueet, jotka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteessä II olevassa C osassa, luetellaan kyseisestä päivästä lähtien komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 (4) liitteessä II olevassa 2 osassa.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia olisi sen vuoksi sisällytettävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 liitteessä II olevassa 2 osassa esitettyyn luetteloon.

| (3) | Selkeyden vuoksi ja Kroatian liittymissopimuksen määräysten ja Eurooppa-neuvoston päätöksen 2012/419/EU (5) säännösten ottamiseksi huomioon on aiheellista muuttaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 liitteessä II olevaa 1 ja 2 osaa ja korvata liite II kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(3)

Selkeyden vuoksi ja Kroatian liittymissopimuksen määräysten ja Eurooppa-neuvoston päätöksen 2012/419/EU (5) säännösten ottamiseksi huomioon on aiheellista muuttaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 liitteessä II olevaa 1 ja 2 osaa ja korvata liite II kokonaisuudessaan.

| (4) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 577/2013 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 577/2013 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 577/2013 liite II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 29 päivästä joulukuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 178, 28.6.2013, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 1160/2014, annettu 30 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteen II muuttamisesta maiden ja alueiden luettelon osalta (EUVL L 311, 31.10.2014, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 998/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY muuttamisesta (EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 577/2013, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2013, koirien, kissojen ja frettien muissa kuin kaupallisissa siirroissa käytettävien tunnistusasiakirjojen malleista, alueiden ja kolmansien maiden luettelojen vahvistamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 576/2013 säädettyjen tiettyjen edellytysten noudattamista osoittavien ilmoitusten muotoa, ulkoasua ja kieliä koskevista vaatimuksista (EUVL L 178, 28.6.2013, s. 109).

4

(5)  Eurooppa-neuvoston päätös 2012/419/EU, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2012, Mayotten aseman muuttamisesta Euroopan unioniin nähden (EUVL L 204, 31.7.2012, s. 131).

5

---

LIITE

”LIITE II

Asetuksen (EU) N:o 576/2013 13 artiklassa tarkoitettu alueiden ja kolmansien maiden luettelo

1 OSA

Asetuksen (EU) N:o 576/2013 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu alueiden ja kolmansien maiden luettelo

| ISO-koodi | Alue tai kolmas maa |
| --- | --- |
| AD | Andorra |
| CH | Sveitsi |
| FO | Färsaaret |
| GI | Gibraltar |
| GL | Grönlanti |
| IS | Islanti |
| LI | Liechtenstein |
| MC | Monaco |
| NO | Norja |
| SM | San Marino |
| VA | Vatikaanivaltio |

ISO-koodi

Alue tai kolmas maa

AD

Andorra

CH

Sveitsi

FO

Färsaaret

GI

Gibraltar

GL

Grönlanti

IS

Islanti

LI

Liechtenstein

MC

Monaco

NO

Norja

SM

San Marino

VA

Vatikaanivaltio

2 OSA

Asetuksen (EU) N:o 576/2013 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu alueiden ja kolmansien maiden luettelo

| ISO-koodi | Alue tai kolmas maa | Mukaan luetut alueet |
| --- | --- | --- |
| AC | Ascensionsaari | |
| AE | Arabiemiirikunnat | |
| AG | Antigua ja Barbuda | |
| AR | Argentiina | |
| AU | Australia | |
| AW | Aruba | |
| BA | Bosnia ja Hertsegovina | |
| BB | Barbados | |
| BH | Bahrain | |
| BM | Bermuda | |
| BQ | Bonaire, Sint Eustatius ja Saba | |
| BY | Valko-Venäjä | |
| CA | Kanada | |
| CL | Chile | |
| CW | Curaçao | |
| FJ | Fidži | |
| FK | Falklandinsaaret | |
| HK | Hongkong | |
| JM | Jamaika | |
| JP | Japani | |
| KN | Saint Kitts ja Nevis | |
| KY | Caymansaaret | |
| LC | Saint Lucia | |
| MS | Montserrat | |
| MK | entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | |
| MU | Mauritius | |
| MX | Meksiko | |
| MY | Malesia | |
| NC | Uusi-Kaledonia | |
| NZ | Uusi-Seelanti | |
| PF | Ranskan Polynesia | |
| PM | Saint-Pierre ja Miquelon | |
| RU | Venäjä | |
| SG | Singapore | |
| SH | Saint Helena | |
| SX | Sint Maarten | |
| TT | Trinidad ja Tobago | |
| TW | Taiwan | |
| US | Amerikan yhdysvallat | AS – Amerikan Samoa
  GU – Guam
  MP – Pohjois-Mariaanit
  PR – Puerto Rico
  VI – Yhdysvaltain Neitsytsaaret” |
| VC | Saint Vincent ja Grenadiinit | |
| VG | Brittiläiset Neitsytsaaret | |
| VU | Vanuatu | |
| WF | Wallis ja Futuna | |

ISO-koodi

Alue tai kolmas maa

Mukaan luetut alueet

AC

Ascensionsaari

AE

Arabiemiirikunnat

AG

Antigua ja Barbuda

AR

Argentiina

AU

Australia

AW

Aruba

BA

Bosnia ja Hertsegovina

BB

Barbados

BH

Bahrain

BM

Bermuda

BQ

Bonaire, Sint Eustatius ja Saba

BY

Valko-Venäjä

CA

Kanada

CL

Chile

CW

Curaçao

FJ

Fidži

FK

Falklandinsaaret

HK

Hongkong

JM

Jamaika

JP

Japani

KN

Saint Kitts ja Nevis

KY

Caymansaaret

LC

Saint Lucia

MS

Montserrat

MK

entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

MU

Mauritius

MX

Meksiko

MY

Malesia

NC

Uusi-Kaledonia

NZ

Uusi-Seelanti

PF

Ranskan Polynesia

PM

Saint-Pierre ja Miquelon

RU

Venäjä

SG

Singapore

SH

Saint Helena

SX

Sint Maarten

TT

Trinidad ja Tobago

TW

Taiwan

US

Amerikan yhdysvallat

AS – Amerikan Samoa

GU – Guam

MP – Pohjois-Mariaanit

PR – Puerto Rico

VI – Yhdysvaltain Neitsytsaaret”

VC

Saint Vincent ja Grenadiinit

VG

Brittiläiset Neitsytsaaret

VU

Vanuatu

WF

Wallis ja Futuna

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/27

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1220/2014,

annettu 13 päivänä marraskuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 80,9 |
| MA | 76,7 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 74,9 |
| 0707 00 05 | AL | 67,1 |
| JO | 194,1 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 121,8 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 98,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | MK | 74,3 |
| TR | 75,7 |
| ZZ | 75,0 |
| 0805 50 10 | TR | 88,9 |
| ZZ | 88,9 |
| 0806 10 10 | BR | 291,7 |
| LB | 369,0 |
| PE | 246,7 |
| TR | 149,3 |
| US | 305,8 |
| ZZ | 272,5 |
| 0808 10 80 | BR | 51,7 |
| CA | 136,0 |
| CL | 87,9 |
| NZ | 144,9 |
| US | 192,5 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

80,9

MA

76,7

MK

67,1

ZZ

74,9

0707 00 05

AL

67,1

JO

194,1

TR

127,6

ZZ

129,6

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,5

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

121,8

TR

74,4

ZZ

98,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

MK

74,3

TR

75,7

ZZ

75,0

0805 50 10

TR

88,9

ZZ

88,9

0806 10 10

BR

291,7

LB

369,0

PE

246,7

TR

149,3

US

305,8

ZZ

272,5

0808 10 80

BR

51,7

CA

136,0

CL

87,9

NZ

144,9

US

192,5

ZA

131,6

ZZ

124,1

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/29

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 10 päivänä marraskuuta 2014,

henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyllä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan liitteen II muuttamiseen

(2014/790/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 48 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta (1), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 21 päivänä kesäkuuta 1999 ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta (1), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 21 päivänä kesäkuuta 1999 ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

| (2) | Sopimuksen 18 artiklan mukaan sopimuksen 14 artiklalla perustettu sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’, voi päättää sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevaan sopimuksen liitteeseen II tehtävistä muutoksista. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 18 artiklan mukaan sopimuksen 14 artiklalla perustettu sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’, voi päättää sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevaan sopimuksen liitteeseen II tehtävistä muutoksista.

| (3) | Jotta unionin säädöksiä sovellettaisiin edelleen johdonmukaisesti ja jotta vältettäisiin hallinnolliset ja mahdolliset oikeudelliset ongelmat, sopimuksen liite II olisi muutettava lisäämällä siihen unionin uudet säädökset, joihin sopimuksessa ei nykyisellään viitata. |
| --- | --- |

(3)

Jotta unionin säädöksiä sovellettaisiin edelleen johdonmukaisesti ja jotta vältettäisiin hallinnolliset ja mahdolliset oikeudelliset ongelmat, sopimuksen liite II olisi muutettava lisäämällä siihen unionin uudet säädökset, joihin sopimuksessa ei nykyisellään viitata.

| (4) | On aiheellista määrittää kanta, joka omaksutaan unionin puolesta sekakomiteassa sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan liitteen II muuttamiseen. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista määrittää kanta, joka omaksutaan unionin puolesta sekakomiteassa sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan liitteen II muuttamiseen.

| (5) | Sekakomiteassa omaksuttavan unionin kannan olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(5)

Sekakomiteassa omaksuttavan unionin kannan olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen 14 artiklalla perustetussa sekakomiteassa, jäljempänä ’komitea’, unionin puolesta esitettävä kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

Unionin edustajat sekakomiteassa voivat sopia päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä teknisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.

2 artikla

Kun sekakomitean päätös on annettu, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 10 päivänä marraskuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. MARTINA

---

(1)  EYVL L 114, 30.4.2002, s. 1.

1

---

LUONNOS

Henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksella perustetun sekakomitean

PÄÄTÖS N:o .../...,

annettu ...,

sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan liitteen II muuttamisesta

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta (1), jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 14 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimus allekirjoitettiin 21 päivänä kesäkuuta 1999, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus allekirjoitettiin 21 päivänä kesäkuuta 1999, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

| (2) | Sopimuksen liite II sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista korvattiin 31 päivänä maaliskuuta 2012 annetulla sekakomitean päätöksellä N:o 1/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen liite II sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista korvattiin 31 päivänä maaliskuuta 2012 annetulla sekakomitean päätöksellä N:o 1/2012 (2).

| (3) | Sopimuksen liite II olisi saatettava ajan tasalle niin, että siinä otetaan huomioon Euroopan unionin uudet säädökset, jotka ovat tulleet sittemmin voimaan, etenkin komission asetuksella (EU) N:o 1244/2010 (3), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 465/2012 (4) ja komission asetuksella (EU) N:o 1224/2012 (5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 883/2004 (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 987/2009 (7) tehdyt muutokset. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen liite II olisi saatettava ajan tasalle niin, että siinä otetaan huomioon Euroopan unionin uudet säädökset, jotka ovat tulleet sittemmin voimaan, etenkin komission asetuksella (EU) N:o 1244/2010 (3), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 465/2012 (4) ja komission asetuksella (EU) N:o 1224/2012 (5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 883/2004 (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 987/2009 (7) tehdyt muutokset.

| (4) | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätökset ja suositukset olisi myös otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 täytäntöönpanemiseksi sekakomitean päätöksen N:o 1/2012 voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(4)

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätökset ja suositukset olisi myös otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 täytäntöönpanemiseksi sekakomitean päätöksen N:o 1/2012 voimaantulon jälkeen.

| (5) | Sopimuksen liite II olisi saatettava ajan tasalle asiaa koskevissa Euroopan unionin säädöksissä tapahtuneiden muutosten mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

Sopimuksen liite II olisi saatettava ajan tasalle asiaa koskevissa Euroopan unionin säädöksissä tapahtuneiden muutosten mukaisesti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, liite II tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös annetaan bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tšekin, tanskan, unkarin ja viron kielillä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sekakomitea on hyväksynyt sen.

Tehty Brysselissä

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Sihteerit

---

(1)  EYVL L 114, 30.4.2002, s. 6.

1

(2)  EUVL L 103, 13.4.2012, s. 51.

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 1244/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010 (EUVL L 338, 22.12.2010, s. 35).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 465/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012 (EUVL L 149, 8.6.2012, s. 4).

4

(5)  Komission asetus (EU) N:o 1224/2012, annettu 18 päivänä joulukuuta 2012 (EUVL L 349, 19.12.2012, s. 45).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1, sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL L 200, 7.6.2004, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) No 987/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä (EUVL L 284, 30.10.2009, s. 1).

7

LIITE

Muutetaan henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen liite II seuraavasti

| 1) | A osa: Säädökset, joihin viitataan, 1 kohta: korvataan sanat ”sellaisena kuin se on muutettuna sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 muuttamisesta ja sen liitteiden sisällön määrittämisestä 16 päivänä syyskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 988/2009 (1)” seuraavasti:
  ”sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:






  — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 988/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 muuttamisesta ja sen liitteiden sisällön määrittämisestä (2); |
| --- | --- | --- |

1)

A osa: Säädökset, joihin viitataan, 1 kohta: korvataan sanat ”sellaisena kuin se on muutettuna sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 muuttamisesta ja sen liitteiden sisällön määrittämisestä 16 päivänä syyskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 988/2009 (1)” seuraavasti:

”sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 988/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 muuttamisesta ja sen liitteiden sisällön määrittämisestä (2);

| — | Komission asetus (EU) N:o 1244/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (3); |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1244/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (3);

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 465/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (4); |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 465/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (4);

| — | Komission asetus (EU) N:o 1224/2012, annettu 18 päivänä joulukuuta 2012, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (5).” |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1224/2012, annettu 18 päivänä joulukuuta 2012, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (5).”

| 2) | A osa: Säädökset, joihin viitataan, 1 kohta: korvataan otsakkeen ”Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta (EY) N:o 883/2004 koskevat seuraavat mukautukset” alla olevan h alakohdan 1 alakohdassa olevat sanat ”lisäetuuksia koskeva liittovaltion laki, annettu 19 päivänä maaliskuuta 1965)” seuraavasti:
  ”Lisäetuuksia koskeva liittovaltion laki, annettu 6 päivänä lokakuuta 2006”. |
| --- | --- |

2)

A osa: Säädökset, joihin viitataan, 1 kohta: korvataan otsakkeen ”Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta (EY) N:o 883/2004 koskevat seuraavat mukautukset” alla olevan h alakohdan 1 alakohdassa olevat sanat ”lisäetuuksia koskeva liittovaltion laki, annettu 19 päivänä maaliskuuta 1965)” seuraavasti:

”Lisäetuuksia koskeva liittovaltion laki, annettu 6 päivänä lokakuuta 2006”.

| 3) | A osa: Säädökset, joihin viitataan, 2 kohta: lisätään sanojen ”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 987/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä (6)” jälkeen seuraava:
  ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:






  — | Komission asetus (EU) N:o 1244/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (7); |
| --- | --- | --- |

3)

A osa: Säädökset, joihin viitataan, 2 kohta: lisätään sanojen ”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 987/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä (6)” jälkeen seuraava:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

—

Komission asetus (EU) N:o 1244/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (7);

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 465/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (8); |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 465/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (8);

| — | Komission asetus (EU) N:o 1224/2012, annettu 18 päivänä joulukuuta 2012, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (9).” |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1224/2012, annettu 18 päivänä joulukuuta 2012, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (9).”

| 4) | A osa: Säädökset, joihin viitataan, 2 kohta: poistetaan otsikon ”Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta (EY) N:o 987/2009 koskevat seuraavat mukautukset:” alla olevat sanat:
  ”Sveitsin ja Italian välinen sopimus, tehty 20 päivänä joulukuuta 2005, erityisistä menettelyistä sairausvakuutusetuuksien korvaamisessa”. |
| --- | --- |

4)

A osa: Säädökset, joihin viitataan, 2 kohta: poistetaan otsikon ”Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta (EY) N:o 987/2009 koskevat seuraavat mukautukset:” alla olevat sanat:

”Sveitsin ja Italian välinen sopimus, tehty 20 päivänä joulukuuta 2005, erityisistä menettelyistä sairausvakuutusetuuksien korvaamisessa”

| 5) | B osa: Säädökset, jotka sopimuspuolten on otettava asianmukaisesti huomioon: lisätään 21 kohdan jälkeen seuraavat kohdat:






  ”22) | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o E2, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2010, EESSIn olennaisena osana olevassa sähköisessä hakemistossa ilmoitettuja, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 1 artiklassa määriteltyjä elimiä koskeviin tietoihin sovellettavan muutostenhallintamenettelyn perustamisesta (10), |
| --- | --- | --- |

5)

B osa: Säädökset, jotka sopimuspuolten on otettava asianmukaisesti huomioon: lisätään 21 kohdan jälkeen seuraavat kohdat:

”22)

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o E2, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2010, EESSIn olennaisena osana olevassa sähköisessä hakemistossa ilmoitettuja, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 1 artiklassa määriteltyjä elimiä koskeviin tietoihin sovellettavan muutostenhallintamenettelyn perustamisesta (10),

| 23) | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o E3, annettu 19 päivänä lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 95 artiklassa määritellystä siirtymäkaudesta (11), |
| --- | --- |

23)

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o E3, annettu 19 päivänä lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 95 artiklassa määritellystä siirtymäkaudesta (11),

| 24) | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o H6, tehty 16 päivänä joulukuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 883/2004 6 artiklan mukaista kausien yhteenlaskemista koskevien tiettyjen periaatteiden soveltamisesta sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseen (12), |
| --- | --- |

24)

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o H6, tehty 16 päivänä joulukuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 883/2004 6 artiklan mukaista kausien yhteenlaskemista koskevien tiettyjen periaatteiden soveltamisesta sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseen (12),

| 25) | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o S8, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2011, proteesien, merkittävien apuvälineiden ja muiden merkittävien luontoisetuuksien myöntämisestä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 33 artiklan mukaisesti (13), |
| --- | --- |

25)

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o S8, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2011, proteesien, merkittävien apuvälineiden ja muiden merkittävien luontoisetuuksien myöntämisestä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 33 artiklan mukaisesti (13),

| 26) | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o U4, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, asetuksen (EY) N:o 883/2004 65 artiklan 6 ja 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 70 artiklan mukaisista korvausmenettelyistä (14).” |
| --- | --- |

26)

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o U4, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, asetuksen (EY) N:o 883/2004 65 artiklan 6 ja 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 70 artiklan mukaisista korvausmenettelyistä (14).”

| 6) | C osa: Säädökset, joihin sopimuspuolten on kiinnitettävä huomiota: lisätään 2 kohdan jälkeen seuraava kohta:






  ”3) | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o S1, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2012, eläviltä luovuttajilta saatujen elinten rajatylittävää luovuttamista koskevista taloudellisista näkökohdista (15).” |
| --- | --- | --- |

6)

C osa: Säädökset, joihin sopimuspuolten on kiinnitettävä huomiota: lisätään 2 kohdan jälkeen seuraava kohta:

”3)

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätös N:o S1, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2012, eläviltä luovuttajilta saatujen elinten rajatylittävää luovuttamista koskevista taloudellisista näkökohdista (15).”

---

(1)  EUVL L 284, 30.10.2009, s. 43.

(2)  EUVL L 284, 30.10.2009, s. 43.

(3)  EUVL L 338, 22.12.2010, s. 35.

(4)  EUVL L 149, 8.6.2012, s. 4.

(5)  EUVL L 349, 19.12.2012, s. 45.

(6)  EUVL L 284, 30.10.2009, s. 1.

(7)  EUVL L 338, 22.12.2010, s. 35.

(8)  EUVL L 149, 8.6.2012, s. 4.

(9)  EUVL L 349, 19.12.2012, s. 45.

(10)  EUVL C 187, 10.7.2010, s. 5. [EESSI = sosiaaliturvatietojen sähköinen vaihtojärjestelmä.]

(11)  EUVL C 12, 14.1.2012, s. 6.

(12)  EUVL C 45, 12.2.2011, s. 5.

(13)  EUVL C 262, 6.9.2011, s. 6.

(14)  EUVL C 57, 25.2.2012, s. 4.

(15)  EUVL C 240, 10.8.2012, s. 3.

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/35

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014,

valtiontuesta SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06), jonka Tšekki on myöntänyt usealle Ústín alueen alueellisen linja-autoliikenteen toimijalle

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4081)

(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/791/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 14 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä valituksen yritykseltä Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s., jäljempänä ’DPÚK’, väitetystä valtiontuen myöntämisestä linja-autoliikenteen toimijoille Tšekin Ústín alueella. DPÚK on osakeyhtiö ja alueellisen linja-autoliikenteen toimija Ústín alueella. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 14 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä valituksen yritykseltä Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s., jäljempänä ’DPÚK’, väitetystä valtiontuen myöntämisestä linja-autoliikenteen toimijoille Tšekin Ústín alueella. DPÚK on osakeyhtiö ja alueellisen linja-autoliikenteen toimija Ústín alueella.

| (2) | Komissio pyysi tietoja Tšekin viranomaisilta 11 päivänä toukokuuta 2005, 23 päivänä tammikuuta 2006, 5 päivänä lokakuuta 2006 ja 19 päivänä heinäkuuta 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi tietoja Tšekin viranomaisilta 11 päivänä toukokuuta 2005, 23 päivänä tammikuuta 2006, 5 päivänä lokakuuta 2006 ja 19 päivänä heinäkuuta 2007.

| (3) | Tšekin viranomaiset vastasivat 22 päivänä marraskuuta 2005, 7 päivänä huhtikuuta 2006, 21 päivänä joulukuuta 2006, 17 päivänä lokakuuta 2007 ja 25 päivänä maaliskuuta 2008. |
| --- | --- |

(3)

Tšekin viranomaiset vastasivat 22 päivänä marraskuuta 2005, 7 päivänä huhtikuuta 2006, 21 päivänä joulukuuta 2006, 17 päivänä lokakuuta 2007 ja 25 päivänä maaliskuuta 2008.

| (4) | DPÚK toimitti lisätietoja 21 päivänä helmikuuta 2006 ja 31 päivänä lokakuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

DPÚK toimitti lisätietoja 21 päivänä helmikuuta 2006 ja 31 päivänä lokakuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

| (5) | Komissio järjesti neuvottelun DPÚK:n kanssa 26 päivänä heinäkuuta 2007 ja Tšekin viranomaisten kanssa 28 päivänä elokuuta 2007. |
| --- | --- |

(5)

Komissio järjesti neuvottelun DPÚK:n kanssa 26 päivänä heinäkuuta 2007 ja Tšekin viranomaisten kanssa 28 päivänä elokuuta 2007.

| (6) | Komissio ilmoitti 16 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Tšekille päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely tietyistä toimenpiteistä, joiden väitetään olevan valtiontukea, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Tšekki esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 21 päivänä elokuuta 2008. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti 16 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Tšekille päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely tietyistä toimenpiteistä, joiden väitetään olevan valtiontukea, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Tšekki esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 21 päivänä elokuuta 2008.

| (7) | Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa väitetystä tuesta julkaisemalla menettelyn aloittamista koskevan päätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). |
| --- | --- |

(7)

Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa väitetystä tuesta julkaisemalla menettelyn aloittamista koskevan päätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2).

| (8) | Komissio sai huomautuksia yhdeltä asianosaiselta, DPÚK:lta, 22 päivänä elokuuta 2008. Se toimitti huomautukset Tšekille, jolle annettiin mahdollisuus vastata; Tšekin vastaus saatiin 4 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio sai huomautuksia yhdeltä asianosaiselta, DPÚK:lta, 22 päivänä elokuuta 2008. Se toimitti huomautukset Tšekille, jolle annettiin mahdollisuus vastata; Tšekin vastaus saatiin 4 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessä.

| (9) | Komissio pyysi 15 päivänä heinäkuuta 2010 Tšekkiä esittämään huomautuksia komission aikomukseen tutkia tiettyjä toimenpiteitä, joista valitettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 nojalla (3). Tšekki esitti huomautuksensa 12 päivänä elokuuta 2010. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi 15 päivänä heinäkuuta 2010 Tšekkiä esittämään huomautuksia komission aikomukseen tutkia tiettyjä toimenpiteitä, joista valitettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 nojalla (3). Tšekki esitti huomautuksensa 12 päivänä elokuuta 2010.

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (10) | DPÚK:n mukaan Ústín alueen viranomaiset myönsivät korvauksia tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi vuosien 2004 ja 2007 välillä. Lisäksi väitettiin, että näille toimijoille olisi myönnetty useita tukitoimenpiteitä eri muodoissa, kuten korkotukilainat, avustukset, takuut, pääoman korotukset, ajoneuvojen vuokraus, linja-autoasemien vuokraus ja pysäköintimittarien hoitaminen. |
| --- | --- |

(10)

DPÚK:n mukaan Ústín alueen viranomaiset myönsivät korvauksia tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi vuosien 2004 ja 2007 välillä. Lisäksi väitettiin, että näille toimijoille olisi myönnetty useita tukitoimenpiteitä eri muodoissa, kuten korkotukilainat, avustukset, takuut, pääoman korotukset, ajoneuvojen vuokraus, linja-autoasemien vuokraus ja pysäköintimittarien hoitaminen.

| (11) | Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei se voi arvioida eräiden toimenpiteiden yhteensopivuutta perustamissopimuksen kanssa, koska kyseiset toimenpiteet oli toteutettu ennen Tšekin liittymistä unioniin. Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, etteivät muut toimenpiteet olleet valtiontukea. |
| --- | --- |

(11)

Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei se voi arvioida eräiden toimenpiteiden yhteensopivuutta perustamissopimuksen kanssa, koska kyseiset toimenpiteet oli toteutettu ennen Tšekin liittymistä unioniin. Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, etteivät muut toimenpiteet olleet valtiontukea.

| (12) | Tämän perusteella komissio esitti epäilyjä seuraavista toimenpiteistä:






  a) | Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä liikennepalvelujen alalla vuosina 2005 ja 2006; |
| --- | --- | --- |

(12)

Tämän perusteella komissio esitti epäilyjä seuraavista toimenpiteistä:

a)

Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä liikennepalvelujen alalla vuosina 2005 ja 2006;

| b) | Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla; |
| --- | --- |

b)

Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla;

| c) | Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla; |
| --- | --- |

c)

Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla;

| d) | Ústí nad Labemin kunnan myöntämät takaukset yritykselle Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., jäljempänä ’DP Ústí’, 23 päivänä heinäkuuta 2004, jolloin taattiin 35 miljoonan Tšekin korunan laina, ja 11 päivänä huhtikuuta 2005, jolloin taattiin 5 miljoonan Tšekin korunan laina; |
| --- | --- |

d)

Ústí nad Labemin kunnan myöntämät takaukset yritykselle Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., jäljempänä ’DP Ústí’, 23 päivänä heinäkuuta 2004, jolloin taattiin 35 miljoonan Tšekin korunan laina, ja 11 päivänä huhtikuuta 2005, jolloin taattiin 5 miljoonan Tšekin korunan laina;

| e) | Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla. |
| --- | --- |

e)

Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla.

2.1   ASIAA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ AJANJAKSOLLA 2004–2007

| (13) | Tšekissä julkista linja-autoliikennettä voivat tarjota ainoastaan toimijat, joilla on tähän lupa. Tšekissä on kaksi julkisen linja-autoliikenteen järjestelmää. Ensimmäinen koskee kaupallisia liikennepalveluja, jotka perustuvat toimijalupiin, eli toimijoille on myönnetty yleinen valtuutus (”koncese”) julkisen linja-autoliikenteen toimintaan. Toinen järjestelmä koskee julkisen palvelun velvoitteen mukaisia liikennepalveluja, jotka perustuvat sellaisille toimijoille myönnettäviin yksittäisten reittien lupiin, jotka ovat saaneet yleisen valtuutuksen (”koncese”) julkisen linja-autoliikenteen toimintaa varten, ja i) julkisen palvelun velvoitetta koskevaan sopimukseen tai ii) asianomaisen viranomaisen päätökseen julkisen palvelun velvoitteen määräämisestä (4). |
| --- | --- |

(13)

Tšekissä julkista linja-autoliikennettä voivat tarjota ainoastaan toimijat, joilla on tähän lupa. Tšekissä on kaksi julkisen linja-autoliikenteen järjestelmää. Ensimmäinen koskee kaupallisia liikennepalveluja, jotka perustuvat toimijalupiin, eli toimijoille on myönnetty yleinen valtuutus (”koncese”) julkisen linja-autoliikenteen toimintaan. Toinen järjestelmä koskee julkisen palvelun velvoitteen mukaisia liikennepalveluja, jotka perustuvat sellaisille toimijoille myönnettäviin yksittäisten reittien lupiin, jotka ovat saaneet yleisen valtuutuksen (”koncese”) julkisen linja-autoliikenteen toimintaa varten, ja i) julkisen palvelun velvoitetta koskevaan sopimukseen tai ii) asianomaisen viranomaisen päätökseen julkisen palvelun velvoitteen määräämisestä (4).

| (14) | Tšekissä julkista linja-autoliikennettä voivat tarjota ainoastaan toimijat, joilla on tähän lupa. Tšekin viranomaisten mukaan viranomaiset sallivat luvalla säännöllisen julkisen liikenteen harjoittamisen. Luvan tarkoituksena on taata se, että linja-autoliikennettä hoitavat ainoastaan tietyt laatuvaatimukset täyttävät toimijat. Maantieliikenteestä annetun lain nro 111/1994, jäljempänä ’maantieliikennelaki’ (5), 18 §:n mukaan kyseisiin vaatimuksiin sisältyy erityisesti velvollisuus tarjota palveluita hyväksytyn aikataulun mukaisesti, velvollisuus varmistaa matkustajien tietty turvallisuustaso, sekä velvollisuus julkaista aikataulut ja merkitä linja-autoihin reittien nimet. Alueelliset linja-autoliikenteen palvelut olivat kokonaan vapautettuja kilpailulle Ústín alueella tarkasteltavalla ajanjaksolla, koska kaikki luvan saamista koskevat vaatimukset täyttävät toisen jäsenvaltion toimijat voivat tarjota alueellisia linja-autoliikenteen palveluja Tšekissä tarkasteltavalla ajanjaksolla. Järjestelmä on ollut voimassa tässä muodossa vuodesta 2004 lähtien. |
| --- | --- |

(14)

Tšekissä julkista linja-autoliikennettä voivat tarjota ainoastaan toimijat, joilla on tähän lupa. Tšekin viranomaisten mukaan viranomaiset sallivat luvalla säännöllisen julkisen liikenteen harjoittamisen. Luvan tarkoituksena on taata se, että linja-autoliikennettä hoitavat ainoastaan tietyt laatuvaatimukset täyttävät toimijat. Maantieliikenteestä annetun lain nro 111/1994, jäljempänä ’maantieliikennelaki’ (5), 18 §:n mukaan kyseisiin vaatimuksiin sisältyy erityisesti velvollisuus tarjota palveluita hyväksytyn aikataulun mukaisesti, velvollisuus varmistaa matkustajien tietty turvallisuustaso, sekä velvollisuus julkaista aikataulut ja merkitä linja-autoihin reittien nimet. Alueelliset linja-autoliikenteen palvelut olivat kokonaan vapautettuja kilpailulle Ústín alueella tarkasteltavalla ajanjaksolla, koska kaikki luvan saamista koskevat vaatimukset täyttävät toisen jäsenvaltion toimijat voivat tarjota alueellisia linja-autoliikenteen palveluja Tšekissä tarkasteltavalla ajanjaksolla. Järjestelmä on ollut voimassa tässä muodossa vuodesta 2004 lähtien.

| (15) | Maantieliikennelain 19 §:ssä säädetään, että julkisen palvelun velvoitteena pidetään liikenteenharjoittajan julkisen edun piiriin kuuluvaa velvoitetta, jota liikenteenharjoittaja ei muuten hyväksyisi sen taloudellisen epäedullisuuden vuoksi lainkaan tai hyväksyisi vain osittain. Liikenteenharjoittajalla oleva julkisen palvelun velvoite perustuu kirjalliseen sopimukseen asianomaisten viranomaisten kanssa (6). Julkisen palvelun velvoite määritetään suoralla viittauksella neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (7) 14 artiklaan, jonka 1 kohdassa säädetään, että ”sopimus julkisista palveluista voi erityisesti koskea: — liikennepalveluja, jotka täyttävät vahvistetut jatkuvuus-, säännöllisyys-, kapasiteetti- ja laatuvaatimukset; — täydentäviä liikennepalveluja; — liikennepalveluja määrätyin maksuin ja ehdoin erityisesti tietyille matkustajaryhmille tai tietyillä reiteillä; — liikenteen mukauttamista vastaamaan todellisia tarpeita”. |
| --- | --- |

(15)

Maantieliikennelain 19 §:ssä säädetään, että julkisen palvelun velvoitteena pidetään liikenteenharjoittajan julkisen edun piiriin kuuluvaa velvoitetta, jota liikenteenharjoittaja ei muuten hyväksyisi sen taloudellisen epäedullisuuden vuoksi lainkaan tai hyväksyisi vain osittain. Liikenteenharjoittajalla oleva julkisen palvelun velvoite perustuu kirjalliseen sopimukseen asianomaisten viranomaisten kanssa (6). Julkisen palvelun velvoite määritetään suoralla viittauksella neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (7) 14 artiklaan, jonka 1 kohdassa säädetään, että ”sopimus julkisista palveluista voi erityisesti koskea: — liikennepalveluja, jotka täyttävät vahvistetut jatkuvuus-, säännöllisyys-, kapasiteetti- ja laatuvaatimukset; — täydentäviä liikennepalveluja; — liikennepalveluja määrätyin maksuin ja ehdoin erityisesti tietyille matkustajaryhmille tai tietyillä reiteillä; — liikenteen mukauttamista vastaamaan todellisia tarpeita”.

| (16) | Maantieliikennelain nojalla asiaankuuluvan viranomaisen olisi korvattava toimijalle julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuva todistettavissa oleva tappio (8). Lain 19 §:n mukaan julkisen matkustajaliikennepalvelun todistettavissa oleva tappio muodostuu ”taloudellisesti toteen osoitettujen kulujen ja riittävän voitto-osuuden (9) sekä toimijan julkisen matkustajaliikenteen palvelun suorittamisesta ansaitsemien tuottojen ja tulojen välisestä erotuksesta”. |
| --- | --- |

(16)

Maantieliikennelain nojalla asiaankuuluvan viranomaisen olisi korvattava toimijalle julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuva todistettavissa oleva tappio (8). Lain 19 §:n mukaan julkisen matkustajaliikennepalvelun todistettavissa oleva tappio muodostuu ”taloudellisesti toteen osoitettujen kulujen ja riittävän voitto-osuuden (9) sekä toimijan julkisen matkustajaliikenteen palvelun suorittamisesta ansaitsemien tuottojen ja tulojen välisestä erotuksesta”.

| (17) | Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentissa säädetään, että toimijan on esitettävä objektiivinen arvio todistettavissa olevasta tappiosta koko siltä ajanjaksolta, jota julkisen palvelun velvoite koskee, ja tämä on pakollinen osa julkisen palvelun velvoitteen tekemistä koskevaa sopimusta. Alueen on korvattava todistettavissa oleva tappio enintään objektiivisen arvion määrään saakka, ja määrää voidaan korottaa ainoastaan ennakoimattomilla kustannuksilla. Todistettavissa olevan tappion objektiivinen arvio on riippumattoman asiantuntijan ennen palvelun suorittamista laatima arvio oletetusta tappiosta. Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentin nojalla viranomaiset pitävät kiinni ennalta vahvistetusta arvioon perustuvasta enimmäisarvosta, vaikka toimija vaatii korkeampaa korvausta sopimuksen toteuttamisesta aiheutuneista tappioista. Jos tosiasialliset tappiot ovat pienemmät kuin todistettavissa olevan tappion objektiivinen arvio, ainoastaan todistettavissa olevat tappiot korvataan. Sopimuksen toteutuksen aikana aiheutuneet ennakoimattomat kustannukset, joita ei voitu ennustaa sopimuksen tekohetkellä, voidaan myös korvata. |
| --- | --- |

(17)

Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentissa säädetään, että toimijan on esitettävä objektiivinen arvio todistettavissa olevasta tappiosta koko siltä ajanjaksolta, jota julkisen palvelun velvoite koskee, ja tämä on pakollinen osa julkisen palvelun velvoitteen tekemistä koskevaa sopimusta. Alueen on korvattava todistettavissa oleva tappio enintään objektiivisen arvion määrään saakka, ja määrää voidaan korottaa ainoastaan ennakoimattomilla kustannuksilla. Todistettavissa olevan tappion objektiivinen arvio on riippumattoman asiantuntijan ennen palvelun suorittamista laatima arvio oletetusta tappiosta. Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentin nojalla viranomaiset pitävät kiinni ennalta vahvistetusta arvioon perustuvasta enimmäisarvosta, vaikka toimija vaatii korkeampaa korvausta sopimuksen toteuttamisesta aiheutuneista tappioista. Jos tosiasialliset tappiot ovat pienemmät kuin todistettavissa olevan tappion objektiivinen arvio, ainoastaan todistettavissa olevat tappiot korvataan. Sopimuksen toteutuksen aikana aiheutuneet ennakoimattomat kustannukset, joita ei voitu ennustaa sopimuksen tekohetkellä, voidaan myös korvata.

| (18) | Täytäntöönpanoasetuksessa (10) vahvistetaan todistettavissa olevan tappion määrittäminen, todistettavissa olevan tappion objektiivisen arvion laskentamenetelmä, varojen jakaminen asiaankuuluvista talousarvioista, todistettavissa olevan tappion todistusasiakirjat ja liikennepalveluiden varoja koskevan valtionvalvonnan toteuttamismenetelmä. |
| --- | --- |

(18)

Täytäntöönpanoasetuksessa (10) vahvistetaan todistettavissa olevan tappion määrittäminen, todistettavissa olevan tappion objektiivisen arvion laskentamenetelmä, varojen jakaminen asiaankuuluvista talousarvioista, todistettavissa olevan tappion todistusasiakirjat ja liikennepalveluiden varoja koskevan valtionvalvonnan toteuttamismenetelmä.

| (19) | Alueviranomaiset, myös Ústín alueen viranomaiset, ovat olleet 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien vastuussa sopimusten tekemisestä liikenteenharjoittajien kanssa alueellisten julkisten liikennepalvelujen tarjoamiseksi Tšekissä. Linja-autoliikenteen julkisten palvelujen tarjonta Tšekissä varmistetaan kahdella tavalla. Ensinnäkin perusliikennepalveluita, joita pidetään maantieliikennelain 19 a ja 19 b §:n perusteella palveluina, joilla varmistetaan alueellinen liikenne, hallinnoivat asiaankuuluvat alueviranomaiset. Alueet kattavat todistettavissa olevat tappiot talousarviostaan. Toiseksi muita liikennepalveluita, joita pidetään maantieliikennelain 19 c §:n perusteella palveluina, joilla varmistetaan kuntien liikennetarpeet alueellisten perusliikennepalveluiden lisäksi, hallinnoivat kunnat. Kunta tekee näistä muista liikennepalveluista julkisia palveluita koskevan sopimuksen toimijan kanssa sekä kattaa omasta talousarviostaan julkisen palvelun suorittamisen aiheuttaman todistettavissa olevan tappion. Korvaukset perus- ja muista liikennepalveluista eivät voi olla päällekkäisiä: jos alueviranomainen kattaa tietyn reitin tappion, kunta ei voi korvata samaa tappiota, ja päinvastoin, joten kaksinkertainen korvaus ei ole mahdollinen. |
| --- | --- |

(19)

Alueviranomaiset, myös Ústín alueen viranomaiset, ovat olleet 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien vastuussa sopimusten tekemisestä liikenteenharjoittajien kanssa alueellisten julkisten liikennepalvelujen tarjoamiseksi Tšekissä. Linja-autoliikenteen julkisten palvelujen tarjonta Tšekissä varmistetaan kahdella tavalla. Ensinnäkin perusliikennepalveluita, joita pidetään maantieliikennelain 19 a ja 19 b §:n perusteella palveluina, joilla varmistetaan alueellinen liikenne, hallinnoivat asiaankuuluvat alueviranomaiset. Alueet kattavat todistettavissa olevat tappiot talousarviostaan. Toiseksi muita liikennepalveluita, joita pidetään maantieliikennelain 19 c §:n perusteella palveluina, joilla varmistetaan kuntien liikennetarpeet alueellisten perusliikennepalveluiden lisäksi, hallinnoivat kunnat. Kunta tekee näistä muista liikennepalveluista julkisia palveluita koskevan sopimuksen toimijan kanssa sekä kattaa omasta talousarviostaan julkisen palvelun suorittamisen aiheuttaman todistettavissa olevan tappion. Korvaukset perus- ja muista liikennepalveluista eivät voi olla päällekkäisiä: jos alueviranomainen kattaa tietyn reitin tappion, kunta ei voi korvata samaa tappiota, ja päinvastoin, joten kaksinkertainen korvaus ei ole mahdollinen.

2.2   KORVAUKSET JULKISEN PALVELUN VELVOITTEIDEN TÄYTTÄMISESTÄ VUOSINA 2005 JA 2006

| (20) | Tšekin viranomaisten mukaan Ústín alueen viranomaiset yrittivät korvata nykyiset monivuotiset sopimukset alueellisten julkisten liikennepalveluiden tarjoamiseksi uusilla mahdollisesti edullisimmilla sopimuksilla syksyllä 2004. Ústín alue ilmoitti tätä varten tiedonkeräyksen aloittamisesta, jotta näiden palvelujen tarjoamiseen liittyvistä oletetuista markkinahinnoista saataisiin riittävästi tietoa. Sen tulokset eivät lopulta johtaneet uusien sopimusten tekemiseen. |
| --- | --- |

(20)

Tšekin viranomaisten mukaan Ústín alueen viranomaiset yrittivät korvata nykyiset monivuotiset sopimukset alueellisten julkisten liikennepalveluiden tarjoamiseksi uusilla mahdollisesti edullisimmilla sopimuksilla syksyllä 2004. Ústín alue ilmoitti tätä varten tiedonkeräyksen aloittamisesta, jotta näiden palvelujen tarjoamiseen liittyvistä oletetuista markkinahinnoista saataisiin riittävästi tietoa. Sen tulokset eivät lopulta johtaneet uusien sopimusten tekemiseen.

| (21) | Ústín alueen viranomaiset päättivät sen sijaan jatkaa nykyisiä sopimuksia 30 päivään huhtikuuta 2005 saakka tekemällä lisäyksiä sopimuksiin seuraavien toimijoiden kanssa: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., jäljempänä ’ČSAD’ (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., jäljempänä ’DP Ústí’, Dopravní podnik Teplice, s.r.o., jäljempänä ’DP Teplice’, Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., jäljempänä ’DP Chomutov’, Dopravní podnik města Děčín a.s., jäljempänä ’DP Děčín’, Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., jäljempänä ’DP Most’, Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, jäljempänä ’Podbořany’, Miroslav Ohem — SADO, jäljempänä ’Miroslav Ohem’, Petr Frommel — FOBUS, jäljempänä ’Petr Frommel’, ja Petr Stejskal — SPORTBUS, jäljempänä ’Petr Stejskal’. |
| --- | --- |

(21)

Ústín alueen viranomaiset päättivät sen sijaan jatkaa nykyisiä sopimuksia 30 päivään huhtikuuta 2005 saakka tekemällä lisäyksiä sopimuksiin seuraavien toimijoiden kanssa: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., jäljempänä ’ČSAD’ (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., jäljempänä ’DP Ústí’, Dopravní podnik Teplice, s.r.o., jäljempänä ’DP Teplice’, Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., jäljempänä ’DP Chomutov’, Dopravní podnik města Děčín a.s., jäljempänä ’DP Děčín’, Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., jäljempänä ’DP Most’, Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, jäljempänä ’Podbořany’, Miroslav Ohem — SADO, jäljempänä ’Miroslav Ohem’, Petr Frommel — FOBUS, jäljempänä ’Petr Frommel’, ja Petr Stejskal — SPORTBUS, jäljempänä ’Petr Stejskal’.

| (22) | Keväällä 2005 tehtiin uusia lisäyksiä, joilla sopimuksia pidennettiin 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Tällaisia lisäyksiä tehtiin samojen toimijoiden kanssa, jotka lueteltiin edellä olevassa kappaleessa, lukuun ottamatta Petr Frommelia, joka ei ollut enää kiinnostunut liikennepalvelujen tarjoamisesta alueella. Sen sijaan uusi sopimus tehtiin yrityksen Vilém Graupner, stroj. Stav. údržba, jäljempänä ’Vilém Graupner’, kanssa. |
| --- | --- |

(22)

Keväällä 2005 tehtiin uusia lisäyksiä, joilla sopimuksia pidennettiin 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Tällaisia lisäyksiä tehtiin samojen toimijoiden kanssa, jotka lueteltiin edellä olevassa kappaleessa, lukuun ottamatta Petr Frommelia, joka ei ollut enää kiinnostunut liikennepalvelujen tarjoamisesta alueella. Sen sijaan uusi sopimus tehtiin yrityksen Vilém Graupner, stroj. Stav. údržba, jäljempänä ’Vilém Graupner’, kanssa.

| (23) | Taulukossa 1 esitetään lisäyksiin sisältyvät parametrit, jotka ovat objektiivisen arvion lähtökohta kunkin näiden toimijan todistettavissa olevasta tappiosta vuonna 2005.

  Taulukko 1
   (12)


  Katsaus sopimuksiin vuonna 2005

  (Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen















  2005 | Kilometrimäärä | Liikennepalveluiden oletettu hinta (13) CZK/km | Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa | Ennakoitu tuotto (14) CSK/km | Ennakoitu kokonaistuotto CZK | Todistettavissa oleva tappio CZK/km | Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD | 11 279 177,68 | 30,59 | 345 071 757,00 | 14,47 | 163 224 589,00 | 16,12 | 181 847 168,00 |
| DP Ústí | 150 696,60 | 37,16 | 5 599 878,00 | 20,01 | 3 015 435,00 | 17,15 | 2 584 443,00 |
| DP Teplice | 409 412,40 | 33,35 | 13 653 903,00 | 17,56 | 7 191 006,00 | 15,79 | 6 462 897,00 |
| DP Chomutov | 1 155 060,00 | 30,40 | 35 113 824,00 | 11,55 | 13 340 905,00 | 18,85 | 21 772 919,00 |
| DP Děčín | 636 830,00 | 29,24 | 18 619 839,30 | 13,71 | 8 729 066,00 | 15,53 | 9 890 772,00 |
| DP Most | 229 878,90 | 34,51 | 7 933 109,00 | 14,25 | 3 275 769,00 | 20,26 | 4 657 340,00 |
| Podbořany | 395 081,00 | 27,06 | 10 689 652,00 | 13,65 | 5 392 773,00 | 13,41 | 5 296 879,00 |
| Miroslav Ohem | 68 936,00 | 29,00 | 1 999 144,00 | 11,54 | 795 642,00 | 17,46 | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 14 868,00 | 24,00 | 356 832,00 | 7,27 | 108 125,00 | 16,73 | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 11 144,00 | 21,70 | 241 825,00 | 6,92 | 77 105,00 | 14,78 | 164 720,00 |
| Vilém Graupner | 20 492,00 | 21,50 | 440 578,00 | 4,63 | 94 878,00 | 16,87 | 345 700,00 |

(23)

Taulukossa 1 esitetään lisäyksiin sisältyvät parametrit, jotka ovat objektiivisen arvion lähtökohta kunkin näiden toimijan todistettavissa olevasta tappiosta vuonna 2005.

Taulukko 1
   (12)

Katsaus sopimuksiin vuonna 2005

(Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen

2005

Kilometrimäärä

Liikennepalveluiden oletettu hinta (13) CZK/km

Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa

Ennakoitu tuotto (14) CSK/km

Ennakoitu kokonaistuotto CZK

Todistettavissa oleva tappio CZK/km

Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km

ČSAD

11 279 177,68

30,59

345 071 757,00

14,47

163 224 589,00

16,12

181 847 168,00

DP Ústí

150 696,60

37,16

5 599 878,00

20,01

3 015 435,00

17,15

2 584 443,00

DP Teplice

409 412,40

33,35

13 653 903,00

17,56

7 191 006,00

15,79

6 462 897,00

DP Chomutov

1 155 060,00

30,40

35 113 824,00

11,55

13 340 905,00

18,85

21 772 919,00

DP Děčín

636 830,00

29,24

18 619 839,30

13,71

8 729 066,00

15,53

9 890 772,00

DP Most

229 878,90

34,51

7 933 109,00

14,25

3 275 769,00

20,26

4 657 340,00

Podbořany

395 081,00

27,06

10 689 652,00

13,65

5 392 773,00

13,41

5 296 879,00

Miroslav Ohem

68 936,00

29,00

1 999 144,00

11,54

795 642,00

17,46

1 203 502,00

Petr Frommel

14 868,00

24,00

356 832,00

7,27

108 125,00

16,73

248 707,00

Petr Stejskal

11 144,00

21,70

241 825,00

6,92

77 105,00

14,78

164 720,00

Vilém Graupner

20 492,00

21,50

440 578,00

4,63

94 878,00

16,87

345 700,00

| (24) | Liikennepalveluiden oletetusta kokonaishinnasta vähennetään yrityksen oletetut tulot, jotka perustuvat pääasiassa lipunmyyntiin ja muihin tuloihin. Tästä johtuva todistettavissa oleva tappio, johon sisältyy kohtuullinen voitto, muodostaa objektiivisen arvion todistettavissa olevasta tappiosta, joka on julkisen palvelun korvauksen pakollinen ja sitova enimmäismäärä, jonka Ústín alue voi maksaa toimijalle, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa selvennetään. |
| --- | --- |

(24)

Liikennepalveluiden oletetusta kokonaishinnasta vähennetään yrityksen oletetut tulot, jotka perustuvat pääasiassa lipunmyyntiin ja muihin tuloihin. Tästä johtuva todistettavissa oleva tappio, johon sisältyy kohtuullinen voitto, muodostaa objektiivisen arvion todistettavissa olevasta tappiosta, joka on julkisen palvelun korvauksen pakollinen ja sitova enimmäismäärä, jonka Ústín alue voi maksaa toimijalle, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa selvennetään.

| (25) | Tšekin viranomaisten mukaan vuonna 2005 maksetut tosiasialliset korvaukset olivat seuraavat:

  Taulukko 2


  Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen vuonna 2005







  Toimija | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD | 181 106 734,73 |
| DP Ústí | 2 584 442,98 |
| DP Teplice | 5 972 688,46 |
| DP Chomutov | 21 024 546,00 |
| DP Děčín | 8 792 202,00 |
| DP Most | 4 491 342,03 |
| Podbořany | 5 189 441,00 |
| Miroslav Ohem | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 95 823,00 |
| Vilém Graupner | 338 807,50 |

(25)

Tšekin viranomaisten mukaan vuonna 2005 maksetut tosiasialliset korvaukset olivat seuraavat:

Taulukko 2

Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen vuonna 2005

Toimija

CZK

ČSAD

181 106 734,73

DP Ústí

2 584 442,98

DP Teplice

5 972 688,46

DP Chomutov

21 024 546,00

DP Děčín

8 792 202,00

DP Most

4 491 342,03

Podbořany

5 189 441,00

Miroslav Ohem

1 203 502,00

Petr Frommel

248 707,00

Petr Stejskal

95 823,00

Vilém Graupner

338 807,50

| (26) | Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan DP Ústí sai vuonna 2005 ylimääräisiä julkisen palvelun korvauksia 7 335 000 ja 4 591 200 Tšekin korunaa. Kuten Tšekin viranomaiset selvensivät vastauksessa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, Ústí nad Labemin kunta myönsi korvauksia ainoastaan kunnalliseen julkiseen liikenteeseen ja ne liittyivät yksinomaan siihen. Tästä syystä korvaukset eivät liity Ústín alueen alueellisia linja-autoliikenteen palveluja varten tarjoamiin julkisen palvelun korvauksiin vaan ovat niistä selvästi erillisiä, ja ne eivät siten liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(26)

Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan DP Ústí sai vuonna 2005 ylimääräisiä julkisen palvelun korvauksia 7 335 000 ja 4 591 200 Tšekin korunaa. Kuten Tšekin viranomaiset selvensivät vastauksessa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, Ústí nad Labemin kunta myönsi korvauksia ainoastaan kunnalliseen julkiseen liikenteeseen ja ne liittyivät yksinomaan siihen. Tästä syystä korvaukset eivät liity Ústín alueen alueellisia linja-autoliikenteen palveluja varten tarjoamiin julkisen palvelun korvauksiin vaan ovat niistä selvästi erillisiä, ja ne eivät siten liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin.

| (27) | Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan DP Teplice sai myös vuonna 2005 lisää julkisen palvelun korvauksia 34 500 000 Tšekin korunaa. Lisäksi Teplicen kunnan ja DP Teplicen välillä tehtiin kaksi leasingsopimusta vuonna 2003, ja niihin tehdyt lisäykset uusien johdinautojen vuokraamisesta julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi allekirjoitettiin 5 päivänä toukokuuta 2006 ja 18 päivänä lokakuuta 2006. Kuitenkin, kuten Tšekin viranomaiset selvensivät vastauksessa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, johdinautojen vuokraus liittyi ainoastaan kunnalliseen julkiseen liikenteeseen Teplicen kunnan alueella. Tästä syystä toimenpiteet eivät liity Ústín alueen alueellisia linja-autoliikenteen palveluja varten tarjoamiin julkisen palvelun korvauksiin vaan ovat niistä selvästi erillisiä, ja ne eivät siten liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(27)

Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan DP Teplice sai myös vuonna 2005 lisää julkisen palvelun korvauksia 34 500 000 Tšekin korunaa. Lisäksi Teplicen kunnan ja DP Teplicen välillä tehtiin kaksi leasingsopimusta vuonna 2003, ja niihin tehdyt lisäykset uusien johdinautojen vuokraamisesta julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi allekirjoitettiin 5 päivänä toukokuuta 2006 ja 18 päivänä lokakuuta 2006. Kuitenkin, kuten Tšekin viranomaiset selvensivät vastauksessa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, johdinautojen vuokraus liittyi ainoastaan kunnalliseen julkiseen liikenteeseen Teplicen kunnan alueella. Tästä syystä toimenpiteet eivät liity Ústín alueen alueellisia linja-autoliikenteen palveluja varten tarjoamiin julkisen palvelun korvauksiin vaan ovat niistä selvästi erillisiä, ja ne eivät siten liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin.

| (28) | Ústín alueviranomaiset tekivät vuonna 2006 edelleen lisäyksiä sopimuksiin kaikkien toukokuun ja joulukuun 2005 välillä liikennepalveluita tarjonneiden toimijoiden kanssa DPÚK:ta lukuun ottamatta. Näihin lisäyksiin johtaneissa neuvotteluissa DPÚK pyysi, että korvauksia maksetaan enemmän, minkä Ústín alueviranomaiset hylkäsivät. Tästä syystä Ústín alue purki DPÚK:n kanssa tekemänsä sopimuksen 31 päivänä tammikuuta 2006. Sopimuksessa vahvistettu kolmen kuukauden irtisanomisaika päättyi 1 päivänä toukokuuta 2006. DPÚK tarjosi tänä aikana liikennepalveluita, joista se sai korvauksia. |
| --- | --- |

(28)

Ústín alueviranomaiset tekivät vuonna 2006 edelleen lisäyksiä sopimuksiin kaikkien toukokuun ja joulukuun 2005 välillä liikennepalveluita tarjonneiden toimijoiden kanssa DPÚK:ta lukuun ottamatta. Näihin lisäyksiin johtaneissa neuvotteluissa DPÚK pyysi, että korvauksia maksetaan enemmän, minkä Ústín alueviranomaiset hylkäsivät. Tästä syystä Ústín alue purki DPÚK:n kanssa tekemänsä sopimuksen 31 päivänä tammikuuta 2006. Sopimuksessa vahvistettu kolmen kuukauden irtisanomisaika päättyi 1 päivänä toukokuuta 2006. DPÚK tarjosi tänä aikana liikennepalveluita, joista se sai korvauksia.

| (29) | Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle lisäyksiin sisältyvät parametrit, jotka otetaan huomioon arvioitaessa seuraavien toimijoiden todistettavissa olevia tappioita vuonna 2006:

  Taulukko 3
   (15)


  Katsaus sopimuksiin vuonna 2006

  (Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen















  2006 | Kilometrimäärä | Liikennepalveluiden oletettu hinta CZK/km | Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa | Ennakoitu tuotto CZK/km | Ennakoitu kokonaistuotto CZK | Todistettavissa oleva tappio CZK/km | Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DP Ústí | 151 905,00 | 40,49 | 6 150 388,18 | 20,39 | 3 097 230,55 | 17,49 | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 407 085,00 | 34,54 | 14 060 716,00 | 18,43 | 7 502 577,00 | 16,11 | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 1 114 320,00 | 31,34 | 34 922 789,00 | 12,09 | 13 467 600,00 | 19,25 | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 648 974,00 | 32,90 | 21 351 245,00 | 14,77 | 9 582 505,00 | 16,40 | 10 640 675,00 |
| DP Most | 233 195,00 | 37,89 | 8 835 760,00 | 15,60 | 3 637 843,00 | 20,67 | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 410 802,00 | 28,03 | 11 515 089,00 | 15,44 | 6 343 433,00 | 12,59 | 5 171 656,00 |
| Miroslav Ohem | 68 322,00 | 29,00 | 1 981 338,00 | 11,50 | 785 703,00 | 17,50 | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 11 032,00 | 30,30 | 334 270,00 | 12,69 | 139 996,00 | 17,34 | 191 295,00 |
| Vilém Graupner | 35 556,00 | 21,50 | 764 454,00 | 4,63 | 164 624,00 | 16,87 | 599 830,00 |

(29)

Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle lisäyksiin sisältyvät parametrit, jotka otetaan huomioon arvioitaessa seuraavien toimijoiden todistettavissa olevia tappioita vuonna 2006:

Taulukko 3
   (15)

Katsaus sopimuksiin vuonna 2006

(Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen

2006

Kilometrimäärä

Liikennepalveluiden oletettu hinta CZK/km

Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa

Ennakoitu tuotto CZK/km

Ennakoitu kokonaistuotto CZK

Todistettavissa oleva tappio CZK/km

Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km

DP Ústí

151 905,00

40,49

6 150 388,18

20,39

3 097 230,55

17,49

2 657 274,00

DP Teplice

407 085,00

34,54

14 060 716,00

18,43

7 502 577,00

16,11

6 558 140,00

DP Chomutov

1 114 320,00

31,34

34 922 789,00

12,09

13 467 600,00

19,25

21 455 189,00

DP Děčín

648 974,00

32,90

21 351 245,00

14,77

9 582 505,00

16,40

10 640 675,00

DP Most

233 195,00

37,89

8 835 760,00

15,60

3 637 843,00

20,67

4 819 011,00

Podbořany

410 802,00

28,03

11 515 089,00

15,44

6 343 433,00

12,59

5 171 656,00

Miroslav Ohem

68 322,00

29,00

1 981 338,00

11,50

785 703,00

17,50

1 195 635,00

Petr Stejskal

11 032,00

30,30

334 270,00

12,69

139 996,00

17,34

191 295,00

Vilém Graupner

35 556,00

21,50

764 454,00

4,63

164 624,00

16,87

599 830,00

| (30) | Tosiasiallinen korvaus, joka maksettiin palveluja vuonna 2006 tarjoaville toimijoille, oli seuraava:

  Taulukko 4


  Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen vuonna 2006







  Toimija | CZK |
| --- | --- | --- |
| DP Ústí | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 10 640 675,00 |
| DP Most | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 5 035 557,00 |
| Miroslav Ohem | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 191 294,80 |
| Vilém Graupner | 599 830,00 |

(30)

Tosiasiallinen korvaus, joka maksettiin palveluja vuonna 2006 tarjoaville toimijoille, oli seuraava:

Taulukko 4

Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen vuonna 2006

Toimija

CZK

DP Ústí

2 657 274,00

DP Teplice

6 558 140,00

DP Chomutov

21 455 189,00

DP Děčín

10 640 675,00

DP Most

4 819 011,00

Podbořany

5 035 557,00

Miroslav Ohem

1 195 635,00

Petr Stejskal

191 294,80

Vilém Graupner

599 830,00

| (31) | Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan vuonna 2006 DP Teplice sai 35 514 000 Tšekin korunaa lisää julkisen palvelun korvauksia Teplicen kunnalta. Kuitenkin, kuten Tšekin viranomaiset selvensivät vastauksessa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, kyseinen korvaus liittyi ainoastaan kunnalliseen julkiseen liikenteeseen kyseisen kunnan alueella. Tästä syystä kyseinen korvaus ei liity tähän asiaan ja se on selvästi erillinen Ústín alueen alueellisiin linja-autoliikenteen palveluihin tarjoamien julkisen palvelun korvauksiin nähden, ja ei siten liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(31)

Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan vuonna 2006 DP Teplice sai 35 514 000 Tšekin korunaa lisää julkisen palvelun korvauksia Teplicen kunnalta. Kuitenkin, kuten Tšekin viranomaiset selvensivät vastauksessa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, kyseinen korvaus liittyi ainoastaan kunnalliseen julkiseen liikenteeseen kyseisen kunnan alueella. Tästä syystä kyseinen korvaus ei liity tähän asiaan ja se on selvästi erillinen Ústín alueen alueellisiin linja-autoliikenteen palveluihin tarjoamien julkisen palvelun korvauksiin nähden, ja ei siten liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin.

| (32) | Kuten johdanto-osan 28 kappaleessa esitettiin, DPÚK sai korvauksia julkisesta palvelusta, jonka se suoritti vuoden 2006 tammikuun ja huhtikuun välillä. Tšekin viranomaisten mukaan korvaus oli 92 172 509,24 Tšekin korunaa. Summa laskettiin lisäyksessä vahvistettujen seuraavien parametrien perusteella:

  Taulukko 5


  DPÚK:lle tammi-huhtikuussa 2006 maksetut korvaukset













  Tammikuu–huhtikuu 2006 | Kilometrimäärä | Oletettu hinta CSK/km | Oletettu kokonaishinta CSK | Ennakoitu tuotto CSK/km | Ennakoitu kokonaistuotto CZK | Todistettavissa oleva tappio CZK/km | Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DPÚK | 3 828 910,45 | 39,63 | 151 744 748,24 | 15,56 | 59 572 239,00 | 24,07 | 92 172 509,24 |

(32)

Kuten johdanto-osan 28 kappaleessa esitettiin, DPÚK sai korvauksia julkisesta palvelusta, jonka se suoritti vuoden 2006 tammikuun ja huhtikuun välillä. Tšekin viranomaisten mukaan korvaus oli 92 172 509,24 Tšekin korunaa. Summa laskettiin lisäyksessä vahvistettujen seuraavien parametrien perusteella:

Taulukko 5

DPÚK:lle tammi-huhtikuussa 2006 maksetut korvaukset

Tammikuu–huhtikuu 2006

Kilometrimäärä

Oletettu hinta CSK/km

Oletettu kokonaishinta CSK

Ennakoitu tuotto CSK/km

Ennakoitu kokonaistuotto CZK

Todistettavissa oleva tappio CZK/km

Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km

DPÚK

3 828 910,45

39,63

151 744 748,24

15,56

59 572 239,00

24,07

92 172 509,24

| (33) | Ústín alueen viranomaiset aloittivat DPÚK:n vetäydyttyä sopimuksesta tarjouspyyntömenettelyn, jonka tavoitteena oli valita toimijoita, jotka olivat valmiita tarjoamaan alueellisen linja-autoliikenteen palveluita DPÚK:n aiemmin liikennöimillä reiteillä. Menettelyn tuloksena ČSAD Česká Lípa valittiin toimimaan näillä reiteillä. DPÚK tarjosi tällä välin edelleen liikennepalveluita, mutta ajanjaksolta ei maksettu korvausta, joten DPÚK päätti liikennöintinsä Ústín alueella 1 päivänä elokuuta 2006. Koska ČSAD Česká Lípa ei pystynyt aloittamaan toimintaa reiteillä kyseisenä päivänä, viranomaiset asettivat yksipuolisesti DPÚK:lle velvollisuuden tarjota liikennepalveluita edelleen 8 päivän elokuuta 2006 ja 8 päivän syyskuuta 2006 välillä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. DPÚK:lle myönnettiin ennakkomaksu, jolla katettiin tappiot tästä määräyksestä johtuvan velvollisuuden suorittamiseksi. |
| --- | --- |

(33)

Ústín alueen viranomaiset aloittivat DPÚK:n vetäydyttyä sopimuksesta tarjouspyyntömenettelyn, jonka tavoitteena oli valita toimijoita, jotka olivat valmiita tarjoamaan alueellisen linja-autoliikenteen palveluita DPÚK:n aiemmin liikennöimillä reiteillä. Menettelyn tuloksena ČSAD Česká Lípa valittiin toimimaan näillä reiteillä. DPÚK tarjosi tällä välin edelleen liikennepalveluita, mutta ajanjaksolta ei maksettu korvausta, joten DPÚK päätti liikennöintinsä Ústín alueella 1 päivänä elokuuta 2006. Koska ČSAD Česká Lípa ei pystynyt aloittamaan toimintaa reiteillä kyseisenä päivänä, viranomaiset asettivat yksipuolisesti DPÚK:lle velvollisuuden tarjota liikennepalveluita edelleen 8 päivän elokuuta 2006 ja 8 päivän syyskuuta 2006 välillä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. DPÚK:lle myönnettiin ennakkomaksu, jolla katettiin tappiot tästä määräyksestä johtuvan velvollisuuden suorittamiseksi.

2.3   KORVAUKSET JULKISEN PALVELUN VELVOITTEIDEN TÄYTTÄMISESTÄ 9 PÄIVÄN SYYSKUUTA 2006 JA 2 PÄIVÄN KESÄKUUTA 2007 VÄLISELLÄ AJANJAKSOLLA

| (34) | DPÚK päätti 8 päivänä syyskuuta 2006 lopullisesti liikennepalvelut Ústín alueella. ČSAD Česká Lípan piti aloittaa 9 päivänä syyskuuta 2006 toimintansa DPÚK:n aiemmin liikennöimillä reiteillä, mutta se ei edelleenkään pystynyt tähän, joten Ústín alueen viranomaiset päättivät tehdä DPÚK:n palveluja korvaavan palvelun löytämiseksi sopimuksia sellaisten toimijoiden kanssa, joiden tarjouksia ei valittu menettelyssä. Näiden toimijoiden valinta tehtiin ČSAD Česká Lípan tarjouksen jälkeen edullisimmasta tarjouksesta, toisin sanoen toiseksi parhaasta tarjouksesta. Tämä oli mahdollista yhdeksässä yhteensä viidestätoista alueesta, joilla ČSAD Česká Lípa alun perin valittiin DPÚK:n tilalle. |
| --- | --- |

(34)

DPÚK päätti 8 päivänä syyskuuta 2006 lopullisesti liikennepalvelut Ústín alueella. ČSAD Česká Lípan piti aloittaa 9 päivänä syyskuuta 2006 toimintansa DPÚK:n aiemmin liikennöimillä reiteillä, mutta se ei edelleenkään pystynyt tähän, joten Ústín alueen viranomaiset päättivät tehdä DPÚK:n palveluja korvaavan palvelun löytämiseksi sopimuksia sellaisten toimijoiden kanssa, joiden tarjouksia ei valittu menettelyssä. Näiden toimijoiden valinta tehtiin ČSAD Česká Lípan tarjouksen jälkeen edullisimmasta tarjouksesta, toisin sanoen toiseksi parhaasta tarjouksesta. Tämä oli mahdollista yhdeksässä yhteensä viidestätoista alueesta, joilla ČSAD Česká Lípa alun perin valittiin DPÚK:n tilalle.

| (35) | Taulukossa 6 luetellaan toimijat, joiden kanssa Ústín alue teki julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia alueellisten linja-autoliikenteen palvelujen tarjoamiseksi DPÚK:n aiemmin liikennöimillä reiteillä, sekä parametrit, jotka otettiin huomioon, kun korvausmäärä määritettiin objektiivisen arvion perusteella todistettavissa olevasta tappiosta, joka aiheutuisi näiden palvelujen tarjoamisesta 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välillä.

  Taulukko 6


  Katsaus sopimuksiin ajanjaksolla syyskuu 2006–kesäkuu 2007
   (16)

  (Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen















  9. syyskuuta 2006–2. kesäkuuta 2007 | Kilometrimäärä | Liikennepalveluiden oletettu hinta CZK/km | Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa | Ennakoitu tuotto CZK/km | Ennakoitu kokonaistuotto CSK | Todistettavissa oleva tappio CZK/km | Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 391 462,00 | 31,50 | 12 331 053,00 | 16,10 | 6 300 903,59 | 15,40 | 6 030 149,41 |
| DP Most | 453 962,00 | 29,80 | 13 528 067,60 | 9,40 | 4 269 395,10 | 20,40 | 9 258 672,50 |
| DP Most | 646 065,00 | 29,80 | 19 252 737,00 | 11,13 | 7 192 416,86 | 18,67 | 12 060 320,14 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 569 514,00 | 27,85 | 15 860 964,90 | 13,62 | 7 755 780,81 | 14,23 | 8 105 184,09 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 334 582,00 | 32,30 | 10 806 998,60 | 14,68 | 4 911 462,09 | 17,62 | 5 895 536,51 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 199 218,50 | 32,70 | 6 514 444,95 | 12,44 | 2 479 272,62 | 20,26 | 4 035 172,33 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 740 074,00 | 31,50 | 23 312 331,00 | 13,94 | 10 319 904,50 | 17,56 | 12 992 426,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 374 460,00 | 27,90 | 10 447 434,00 | 12,36 | 4 628 845,79 | 15,54 | 5 818 588,21 |
| ČSAD Slaný a.s. | 798 764,50 | 28,40 | 22 684 911,80 | 13,77 | 11 002 327,62 | 14,63 | 11 682 584,18 |
| ZDAR, a.s. | 536 733,00 | 31,50 | 16 907 089,50 | 13,70 | 7 352 493,40 | 17,80 | 9 554 596,10 |

(35)

Taulukossa 6 luetellaan toimijat, joiden kanssa Ústín alue teki julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia alueellisten linja-autoliikenteen palvelujen tarjoamiseksi DPÚK:n aiemmin liikennöimillä reiteillä, sekä parametrit, jotka otettiin huomioon, kun korvausmäärä määritettiin objektiivisen arvion perusteella todistettavissa olevasta tappiosta, joka aiheutuisi näiden palvelujen tarjoamisesta 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välillä.

Taulukko 6

Katsaus sopimuksiin ajanjaksolla syyskuu 2006–kesäkuu 2007
   (16)

(Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen

9. syyskuuta 2006–2. kesäkuuta 2007

Kilometrimäärä

Liikennepalveluiden oletettu hinta CZK/km

Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa

Ennakoitu tuotto CZK/km

Ennakoitu kokonaistuotto CSK

Todistettavissa oleva tappio CZK/km

Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km

ZDAR, a.s.

391 462,00

31,50

12 331 053,00

16,10

6 300 903,59

15,40

6 030 149,41

DP Most

453 962,00

29,80

13 528 067,60

9,40

4 269 395,10

20,40

9 258 672,50

DP Most

646 065,00

29,80

19 252 737,00

11,13

7 192 416,86

18,67

12 060 320,14

Autobusy Kavka, a.s.

569 514,00

27,85

15 860 964,90

13,62

7 755 780,81

14,23

8 105 184,09

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

334 582,00

32,30

10 806 998,60

14,68

4 911 462,09

17,62

5 895 536,51

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

199 218,50

32,70

6 514 444,95

12,44

2 479 272,62

20,26

4 035 172,33

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

740 074,00

31,50

23 312 331,00

13,94

10 319 904,50

17,56

12 992 426,50

ČSAD Slaný a.s.

374 460,00

27,90

10 447 434,00

12,36

4 628 845,79

15,54

5 818 588,21

ČSAD Slaný a.s.

798 764,50

28,40

22 684 911,80

13,77

11 002 327,62

14,63

11 682 584,18

ZDAR, a.s.

536 733,00

31,50

16 907 089,50

13,70

7 352 493,40

17,80

9 554 596,10

| (36) | Taulukko 7 osoittaa, että tosiasialliset maksut toimijoille eivät ylitä määriä, jotka vahvistettiin objektiiviseksi arvioksi tosiasiallisesta tappiosta.

  Taulukko 7


  Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen sopimusten perusteella 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla







  Toimija | CZK |
| --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 3 485 619,00 |
| DP Most | 4 300 909,19 |
| DP Most | 5 802 759,25 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 4 893 192,50 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 857 950,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 042 809,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 6 653 077,00 |
| ČSAD Slaný a.s. | 2 443 620,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 5 059 228,25 |
| ZDAR, a.s. | 2 613 935,34 |

(36)

Taulukko 7 osoittaa, että tosiasialliset maksut toimijoille eivät ylitä määriä, jotka vahvistettiin objektiiviseksi arvioksi tosiasiallisesta tappiosta.

Taulukko 7

Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen sopimusten perusteella 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla

Toimija

CZK

ZDAR, a.s.

3 485 619,00

DP Most

4 300 909,19

DP Most

5 802 759,25

Autobusy Kavka, a.s.

4 893 192,50

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 857 950,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 042 809,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

6 653 077,00

ČSAD Slaný a.s.

2 443 620,50

ČSAD Slaný a.s.

5 059 228,25

ZDAR, a.s.

2 613 935,34

2.4   KORVAUKSET JULKISEN PALVELUN VELVOITTEIDEN TÄYTTÄMISESTÄ 9 PÄIVÄN SYYSKUUTA 2006 JA 31 PÄIVÄN JOULUKUUTA 2006 VÄLISELLÄ AJANJAKSOLLA

| (37) | Kuudella viidestätoista alueesta, joilla ČSAD Česká Lípa oli alun perin suostunut ottamaan hoidettavakseen DPÚK:n palvelut, ei ollut mitään toiseksi tullutta tarjoajaa, jonka kanssa Ústín alue olisi voinut tehdä julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen. Ústín alue aloitti näillä alueilla toisen tarjouskierroksen toimiluvista, mutta niihin osallistui vain yksi tarjoaja. Tästä syystä toimijat valittiin harjoittamaan liikennettä reitillä neuvottelumenettelyiden perusteella, ja sopimukset näiden toimijoiden kanssa tehtiin ainoastaan kaudelle, joka seurasi DPÚK:n lopettamia palveluita ja jonka aikana ČSAD Česká Lípa ei pystynyt varmistamaan palveluiden häiriötöntä jatkumista (17), eli vuoden 2006 loppuun saakka, jotta alueen asukkaille varmistettiin riittävät liikennepalvelut (18). |
| --- | --- |

(37)

Kuudella viidestätoista alueesta, joilla ČSAD Česká Lípa oli alun perin suostunut ottamaan hoidettavakseen DPÚK:n palvelut, ei ollut mitään toiseksi tullutta tarjoajaa, jonka kanssa Ústín alue olisi voinut tehdä julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen. Ústín alue aloitti näillä alueilla toisen tarjouskierroksen toimiluvista, mutta niihin osallistui vain yksi tarjoaja. Tästä syystä toimijat valittiin harjoittamaan liikennettä reitillä neuvottelumenettelyiden perusteella, ja sopimukset näiden toimijoiden kanssa tehtiin ainoastaan kaudelle, joka seurasi DPÚK:n lopettamia palveluita ja jonka aikana ČSAD Česká Lípa ei pystynyt varmistamaan palveluiden häiriötöntä jatkumista (17), eli vuoden 2006 loppuun saakka, jotta alueen asukkaille varmistettiin riittävät liikennepalvelut (18).

| (38) | Taulukossa 8 luetellaan muut toimijat, joiden kanssa Ústín alue teki sopimuksia, ja parametrit, jotka otetaan huomioon arvioitaessa todistettavissa olevan tappion määrä.

  Taulukko 8


  Katsaus sopimuksiin 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla
   (19)

  (Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen















  9. syyskuuta–31. joulukuuta 2006 | Kilometrimäärä | Liikennepalveluiden oletettu hinta CZK/km | Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa | Ennakoitu tuotto CZK/km | Ennakoitu kokonaistuotto CZK | Todistettavissa oleva tappio CZK/km | Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 359 299,00 | 32,00 | 11 497 568,00 | 12,58 | 4 518 992,15 | 19,42 | 6 978 575,85 |
| DP Děčín | 20 572,00 | 32,90 | 676 818,80 | 8,87 | 182 496,40 | 24,03 | 494 322,40 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 82 189,00 | 32,00 | 2 630 048,00 | 7,18 | 590 203,09 | 24,82 | 2 039 844,91 |
| DP Teplice | 70 240,60 | 34,54 | 2 426 110,32 | 16,11 | 1 131 576,06 | 18,43 | 1 294 534,26 |
| DP Ústí | 22 654,00 | 38,17 | 864 703,18 | 16,72 | 378 774,88 | 21,45 | 485 928,30 |
| DP Chomutov | 35 443,00 | 31,34 | 1 110 783,62 | 6,10 | 216 070,92 | 25,24 | 894 712,70 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 86 360,00 | 33,00 | 2 849 880,00 | 7,20 | 622 061,90 | 25,80 | 2 227 818,10 |

(38)

Taulukossa 8 luetellaan muut toimijat, joiden kanssa Ústín alue teki sopimuksia, ja parametrit, jotka otetaan huomioon arvioitaessa todistettavissa olevan tappion määrä.

Taulukko 8

Katsaus sopimuksiin 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla
   (19)

(Tšekin toimittamat oikaistut luvut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen

9. syyskuuta–31. joulukuuta 2006

Kilometrimäärä

Liikennepalveluiden oletettu hinta CZK/km

Liikennepalveluiden oletettu kokonaishinta Tšekin korunoissa

Ennakoitu tuotto CZK/km

Ennakoitu kokonaistuotto CZK

Todistettavissa oleva tappio CZK/km

Todistettavissa oleva tappio yhteensä CZK/km

ČSAD Semily, a.s.

359 299,00

32,00

11 497 568,00

12,58

4 518 992,15

19,42

6 978 575,85

DP Děčín

20 572,00

32,90

676 818,80

8,87

182 496,40

24,03

494 322,40

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

82 189,00

32,00

2 630 048,00

7,18

590 203,09

24,82

2 039 844,91

DP Teplice

70 240,60

34,54

2 426 110,32

16,11

1 131 576,06

18,43

1 294 534,26

DP Ústí

22 654,00

38,17

864 703,18

16,72

378 774,88

21,45

485 928,30

DP Chomutov

35 443,00

31,34

1 110 783,62

6,10

216 070,92

25,24

894 712,70

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

86 360,00

33,00

2 849 880,00

7,20

622 061,90

25,80

2 227 818,10

| (39) | Taulukko 9 osoittaa, että tosiasialliset korvaukset toimijoille eivät ylitä määriä, jotka vahvistettiin objektiiviseksi arvioksi tosiasiallisesta tappiosta.

  Taulukko 9


  Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen sopimusten perusteella 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla







  Toimija | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 5 253 038,00 |
| DP Děčín | 484 084,00 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 1 726 387,00 |
| DP Teplice | 921 868,68 |
| DP Ústí | 437 498,00 |
| DP Chomutov | 823 855,10 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 2 227 818,00 |

(39)

Taulukko 9 osoittaa, että tosiasialliset korvaukset toimijoille eivät ylitä määriä, jotka vahvistettiin objektiiviseksi arvioksi tosiasiallisesta tappiosta.

Taulukko 9

Tosiasiallisten tappioiden korvaaminen sopimusten perusteella 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla

Toimija

CZK

ČSAD Semily, a.s.

5 253 038,00

DP Děčín

484 084,00

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

1 726 387,00

DP Teplice

921 868,68

DP Ústí

437 498,00

DP Chomutov

823 855,10

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

2 227 818,00

2.5   TAKAUKSET JA PÄÄOMAN KOROTUS DP ÚSTÍN HYVÄKSI

| (40) | Ústí nad Labemin kunta myönsi DP Ústílle kaksi takausta, joilla taattiin kaksi lainaa, 35 000 000 Tšekin korunaa 23 päivänä heinäkuuta 2004 ja 5 000 000 Tšekin korunaa 11 päivänä huhtikuuta 2005. Lainat myönsi Komerční banka, a.s. (20). Tšekin viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että nämä takaukset, jotka kattavat 100 prosenttia lainoista, myönnettiin suhteessa lainoihin, joiden tarkoituksena oli yksinomaan rakentaa johdinautoreitti korvaamaan halvempaa, mutta saastuttavampaa linja-autoliikennettä Ústí nad Labemin kunnassa. |
| --- | --- |

(40)

Ústí nad Labemin kunta myönsi DP Ústílle kaksi takausta, joilla taattiin kaksi lainaa, 35 000 000 Tšekin korunaa 23 päivänä heinäkuuta 2004 ja 5 000 000 Tšekin korunaa 11 päivänä huhtikuuta 2005. Lainat myönsi Komerční banka, a.s. (20). Tšekin viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että nämä takaukset, jotka kattavat 100 prosenttia lainoista, myönnettiin suhteessa lainoihin, joiden tarkoituksena oli yksinomaan rakentaa johdinautoreitti korvaamaan halvempaa, mutta saastuttavampaa linja-autoliikennettä Ústí nad Labemin kunnassa.

| (41) | Ústí nad Labemin kunta korotti vuonna 2006 DP Ústín pääomaa 160 000 000 Tšekin korunalla. Pääoman korotus järjestettiin yksinomaan rahoittamaan DP Ústín rakennuttamaa johdinautoreittiä (Ústí nad Labem–Střekov) Ústí nad Labemin kunnan liikenteen sähköistämistä koskevan pitkän aikavälin strategisen tavoitteen mukaisesti. Pääoman korottamiseen käytettävät varat pidettiin erillisellä tilillä. |
| --- | --- |

(41)

Ústí nad Labemin kunta korotti vuonna 2006 DP Ústín pääomaa 160 000 000 Tšekin korunalla. Pääoman korotus järjestettiin yksinomaan rahoittamaan DP Ústín rakennuttamaa johdinautoreittiä (Ústí nad Labem–Střekov) Ústí nad Labemin kunnan liikenteen sähköistämistä koskevan pitkän aikavälin strategisen tavoitteen mukaisesti. Pääoman korottamiseen käytettävät varat pidettiin erillisellä tilillä.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS

| (42) | Komissio arvioi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä seuraavia kantajan esittämiä toimenpiteitä:






  a) | tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi vuosina 2005–2006; |
| --- | --- | --- |

(42)

Komissio arvioi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä seuraavia kantajan esittämiä toimenpiteitä:

a)

tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi vuosina 2005–2006;

| b) | tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi 9 päivän syyskuuta ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla; |
| --- | --- |

b)

tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi 9 päivän syyskuuta ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla;

| c) | tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla; |
| --- | --- |

c)

tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla;

| d) | kaksi DP Ústín saamaa takausta, 35 miljoonaa Tšekin korunaa ja 5 miljoonaa Tšekin korunaa; |
| --- | --- |

d)

kaksi DP Ústín saamaa takausta, 35 miljoonaa Tšekin korunaa ja 5 miljoonaa Tšekin korunaa;

| e) | DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla; |
| --- | --- |

e)

DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla;

| f) | DP Chomutoville myönnetty 3,5 miljoonan Tšekin korunan laina; |
| --- | --- |

f)

DP Chomutoville myönnetty 3,5 miljoonan Tšekin korunan laina;

| g) | DP Děčínin hoidettavaksi annetut pysäköintimittarit; |
| --- | --- |

g)

DP Děčínin hoidettavaksi annetut pysäköintimittarit;

| h) | ajoneuvojen leasing DP Teplicelle (lisää ajoneuvoja vuodesta 2006 lähtien); |
| --- | --- |

h)

ajoneuvojen leasing DP Teplicelle (lisää ajoneuvoja vuodesta 2006 lähtien);

| i) | tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi vuonna 2004; |
| --- | --- |

i)

tietyille kuljetusyrityksille myönnetyt julkisen palvelun korvaukset alueellisten linja-autopalvelujen tarjoamiseksi vuonna 2004;

| j) | DP Ústín saama 30 miljoonan Tšekin korunan takaus; |
| --- | --- |

j)

DP Ústín saama 30 miljoonan Tšekin korunan takaus;

| k) | DP Chomutovin saama 5,2 miljoonan Tšekin korunan takaus; |
| --- | --- |

k)

DP Chomutovin saama 5,2 miljoonan Tšekin korunan takaus;

| l) | DP Mostin saama 245 000 Tšekin korunan tuki; |
| --- | --- |

l)

DP Mostin saama 245 000 Tšekin korunan tuki;

| m) | linja-autoaseman vuokraus DP Děčínille; |
| --- | --- |

m)

linja-autoaseman vuokraus DP Děčínille;

| n) | DP Teplicen saama 13,7 miljoonan Tšekin korunan avustus: |
| --- | --- |

n)

DP Teplicen saama 13,7 miljoonan Tšekin korunan avustus:

| o) | ajoneuvojen leasing DP Teplicelle vuodesta 2003 lähtien; |
| --- | --- |

o)

ajoneuvojen leasing DP Teplicelle vuodesta 2003 lähtien;

| p) | DP Mostin saama 455 000 Tšekin korunan avustus. |
| --- | --- |

p)

DP Mostin saama 455 000 Tšekin korunan avustus.

| (43) | Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen i–o kohdissa luetelluista toimenpiteistä, komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kyseiset toimenpiteet perustuvat ennen 1 päivää toukokuuta 2004 eli ennen Tšekin liittymistä unioniin, tehtyihin sopimuksiin. Tästä syystä komissio totesi, ettei sillä ollut toimivaltaa tutkia näitä toimenpiteitä. Lisäksi komissio totesi, että johdanto-osan 42 kappaleen p kohdassa tarkoitettu toimenpide myönnettiin voimassa olevan tukijärjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

(43)

Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen i–o kohdissa luetelluista toimenpiteistä, komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kyseiset toimenpiteet perustuvat ennen 1 päivää toukokuuta 2004 eli ennen Tšekin liittymistä unioniin, tehtyihin sopimuksiin. Tästä syystä komissio totesi, ettei sillä ollut toimivaltaa tutkia näitä toimenpiteitä. Lisäksi komissio totesi, että johdanto-osan 42 kappaleen p kohdassa tarkoitettu toimenpide myönnettiin voimassa olevan tukijärjestelmän puitteissa.

| (44) | Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen f kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, komissio totesi, että DP Chomutoville myönnetty 3,5 miljoonan Tšekin korunan laina ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(44)

Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen f kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, komissio totesi, että DP Chomutoville myönnetty 3,5 miljoonan Tšekin korunan laina ei ole valtiontukea.

| (45) | Samoin, kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen g kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, komissio totesi, että DP Děčínin hoitamien pysäköintimittareiden toimintaan liittyvä mahdollinen hyöty ei voi vääristää kilpailua eikä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska toimenpide täyttää vähämerkityksistä tukea koskevat ehdot komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 nojalla (21). |
| --- | --- |

(45)

Samoin, kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen g kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, komissio totesi, että DP Děčínin hoitamien pysäköintimittareiden toimintaan liittyvä mahdollinen hyöty ei voi vääristää kilpailua eikä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska toimenpide täyttää vähämerkityksistä tukea koskevat ehdot komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 nojalla (21).

| (46) | Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen h kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, komissio totesi, ettei sillä ollut toimivaltaa arvioida Teplicen kunnan DP Teplicelle järjestämää johdinautojen leasingia 10 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn alkuperäisen sopimuksen perustella. Koska leasingsopimusta on kuitenkin kahdesti muutettu, 5 päivänä toukokuuta 2006 ja 18 päivänä lokakuuta 2006 uusien johdinautojen vuokraamista varten, komissio voisi arvioida näistä muutoksista johtuvaa leasingia. Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että koska näitä ajoneuvoja käytettiin vain julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi, kaikkia leasingsopimuksesta aiheutuvia kustannuksia olisi pidettävä osana julkisen palvelun korvauksia. Kuitenkin, kuten johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan, nämä johdinautojen vuokraukset liittyvät yksinomaan kunnalliseen joukkoliikenteeseen Teplicen kunnassa, joten nämä toimenpiteet eivät liity Ústín alueen tarjoamiin alueellista linja-autoliikennettä koskeviin julkisen palvelun korvauksiin vaan ovat siitä selkeästi erillisiä, ja eivät liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(46)

Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen h kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, komissio totesi, ettei sillä ollut toimivaltaa arvioida Teplicen kunnan DP Teplicelle järjestämää johdinautojen leasingia 10 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn alkuperäisen sopimuksen perustella. Koska leasingsopimusta on kuitenkin kahdesti muutettu, 5 päivänä toukokuuta 2006 ja 18 päivänä lokakuuta 2006 uusien johdinautojen vuokraamista varten, komissio voisi arvioida näistä muutoksista johtuvaa leasingia. Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että koska näitä ajoneuvoja käytettiin vain julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi, kaikkia leasingsopimuksesta aiheutuvia kustannuksia olisi pidettävä osana julkisen palvelun korvauksia. Kuitenkin, kuten johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan, nämä johdinautojen vuokraukset liittyvät yksinomaan kunnalliseen joukkoliikenteeseen Teplicen kunnassa, joten nämä toimenpiteet eivät liity Ústín alueen tarjoamiin alueellista linja-autoliikennettä koskeviin julkisen palvelun korvauksiin vaan ovat siitä selkeästi erillisiä, ja eivät liity tässä päätöksessä tarkasteltuihin toimenpiteisiin.

| (47) | Kun kyse on julkisen palvelun korvauksista, joita tietyille liikenteenharjoittajille myönnettiin johdanto-osan 42 kappaleen a, b ja c kohdassa luetelluilla eri ajanjaksoilla, komissio tutki menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, oliko näissä toimenpiteissä kyse unionin tuomioistuimen asiassa Altmark antamassa tuomiossa vahvistamien edellytysten (Altmark-kriteerit) mukaisesta valtiontuesta (22). Koska komissio esitti epäilyksiä, täyttyivätkö toinen, kolmas ja neljäs Altmark-kriteeri, se katsoi, ettei voitu sulkea pois sitä seikkaa, että korvaukset olivat perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(47)

Kun kyse on julkisen palvelun korvauksista, joita tietyille liikenteenharjoittajille myönnettiin johdanto-osan 42 kappaleen a, b ja c kohdassa luetelluilla eri ajanjaksoilla, komissio tutki menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, oliko näissä toimenpiteissä kyse unionin tuomioistuimen asiassa Altmark antamassa tuomiossa vahvistamien edellytysten (Altmark-kriteerit) mukaisesta valtiontuesta (22). Koska komissio esitti epäilyksiä, täyttyivätkö toinen, kolmas ja neljäs Altmark-kriteeri, se katsoi, ettei voitu sulkea pois sitä seikkaa, että korvaukset olivat perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea.

| (48) | Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen d ja e kohdassa luetelluista toimenpiteistä, komissio arvioi, olivatko DP Ústín hyväksi tehdyt takaukset ja pääoman korotus valtiontukea ja erityisesti, voitaisiinko niiden katsoa olevan sopusoinnussa markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen (MEIP) kanssa. Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei voida sulkea pois sitä, etteivät nämä toimenpiteet ole MEIP:n mukaisia, joten ne voivat olla perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(48)

Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen d ja e kohdassa luetelluista toimenpiteistä, komissio arvioi, olivatko DP Ústín hyväksi tehdyt takaukset ja pääoman korotus valtiontukea ja erityisesti, voitaisiinko niiden katsoa olevan sopusoinnussa markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen (MEIP) kanssa. Komissio päätteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei voida sulkea pois sitä, etteivät nämä toimenpiteet ole MEIP:n mukaisia, joten ne voivat olla perustamissopimuksessa tarkoitettua valtiontukea.

| (49) | Komissio tarkasteli sen jälkeen, voitaisiinko johdanto-osan 42 kappaleen a–e kohdassa lueteltuja toimenpiteitä pitää sisämarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(49)

Komissio tarkasteli sen jälkeen, voitaisiinko johdanto-osan 42 kappaleen a–e kohdassa lueteltuja toimenpiteitä pitää sisämarkkinoille soveltuvina.

| (50) | Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen a, b ja c kohdassa tarkoitetuista julkisen palvelun korvauksista, komissio totesi, ettei se voinut todeta menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä, että korvauksen määrä ei ylitä sitä, mikä oli tarpeen kattamaan julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset, kun otetaan huomioon saadut tulot ja kohtuullinen voitto kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

(50)

Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen a, b ja c kohdassa tarkoitetuista julkisen palvelun korvauksista, komissio totesi, ettei se voinut todeta menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä, että korvauksen määrä ei ylitä sitä, mikä oli tarpeen kattamaan julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset, kun otetaan huomioon saadut tulot ja kohtuullinen voitto kyseisten velvoitteiden täyttämisestä.

| (51) | Komissio ilmaisi erityisesti epäilyjä ennakoimattomia kustannuksia koskevasta käsitteestä ja sen laskemiseen käytetystä menetelmästä, varsinkin kun se johti maksuihin, jotka ylittävät DP Teplicen ja DP Ústín oletetun korvauksen enimmäismäärän vuonna 2005 ja 2006. Lisäksi komissio esitti epäilyjä menetelmästä, jota sovellettiin sen tarkistamiseen, vastasiko toimijoiden olettama hintataso tarjottujen palveluiden erityispiirteitä. Tältä osin komissio epäili myös, voidaan hintoihin sisältyvää voittoa pitää kohtuullisena. |
| --- | --- |

(51)

Komissio ilmaisi erityisesti epäilyjä ennakoimattomia kustannuksia koskevasta käsitteestä ja sen laskemiseen käytetystä menetelmästä, varsinkin kun se johti maksuihin, jotka ylittävät DP Teplicen ja DP Ústín oletetun korvauksen enimmäismäärän vuonna 2005 ja 2006. Lisäksi komissio esitti epäilyjä menetelmästä, jota sovellettiin sen tarkistamiseen, vastasiko toimijoiden olettama hintataso tarjottujen palveluiden erityispiirteitä. Tältä osin komissio epäili myös, voidaan hintoihin sisältyvää voittoa pitää kohtuullisena.

| (52) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli voitavan epäillä, olivatko julkisen palvelun korvaukset perustamissopimuksen mukaisia. Komissio pyysi lisätietoja, erityisesti korvauksen laskentaan käytetystä menetelmästä (kun kyse on oletetun hintatason vahvistamisesta, kohtuullisen voiton tasosta ja ennakoimattomia kustannuksia koskevasta käsitteestä). |
| --- | --- |

(52)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli voitavan epäillä, olivatko julkisen palvelun korvaukset perustamissopimuksen mukaisia. Komissio pyysi lisätietoja, erityisesti korvauksen laskentaan käytetystä menetelmästä (kun kyse on oletetun hintatason vahvistamisesta, kohtuullisen voiton tasosta ja ennakoimattomia kustannuksia koskevasta käsitteestä).

| (53) | Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen d ja e kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, komissio selvitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Tšekin viranomaiset eivät ole toimittaneet sille riittävästi tietoja, jotta se olisi voinut päätellä, olivatko pääoman korotus ja kaksi takausta tarpeen ja oikeassa suhteessa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ja vääristivätkö ne siksi kohtuuttomasti kilpailua. Sen vuoksi komissio epäili, voitiinko toimenpiteiden katsoa olevan perustamissopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(53)

Kun kyse on johdanto-osan 42 kappaleen d ja e kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, komissio selvitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Tšekin viranomaiset eivät ole toimittaneet sille riittävästi tietoja, jotta se olisi voinut päätellä, olivatko pääoman korotus ja kaksi takausta tarpeen ja oikeassa suhteessa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ja vääristivätkö ne siksi kohtuuttomasti kilpailua. Sen vuoksi komissio epäili, voitiinko toimenpiteiden katsoa olevan perustamissopimuksen mukaisia.

4.   TŠEKIN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (54) | Yhdessä menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamansa vastauksen kanssa Tšekin viranomaiset esittivät seuraavat kolme asiakirjaa: Ústín alueen lausunto, Teplicen kunnan lausunto ja DP Ústín (yksi väitetyn tuen saaja) lausunto. Ne käyttivät myös mahdollisuutta korjata menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukoiden 1, 3, 6 ja 7 tietoja. Virheet taulukoissa johtuivat eräiden liikennepalvelujen jättämisestä niiden ulkopuolelle ja virheellisestä tietojen siirrosta. Korjatut tiedot annetaan nyt edellä taulukoissa 1, 3, 6 ja 8. |
| --- | --- |

(54)

Yhdessä menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamansa vastauksen kanssa Tšekin viranomaiset esittivät seuraavat kolme asiakirjaa: Ústín alueen lausunto, Teplicen kunnan lausunto ja DP Ústín (yksi väitetyn tuen saaja) lausunto. Ne käyttivät myös mahdollisuutta korjata menettelyn aloittamista koskevan päätöksen taulukoiden 1, 3, 6 ja 7 tietoja. Virheet taulukoissa johtuivat eräiden liikennepalvelujen jättämisestä niiden ulkopuolelle ja virheellisestä tietojen siirrosta. Korjatut tiedot annetaan nyt edellä taulukoissa 1, 3, 6 ja 8.

4.1   HUOMAUTUKSET TUEN OLEMASSAOLOSTA, KUN KYSE ON JULKISTEN PALVELUJEN KORVAUKSISTA

| (55) | Tšekin viranomaisten mukaan Ústín alueen alueellisille liikenteenharjoittajille myöntämät julkisen palvelun korvaukset, jotka luetellaan johdanto-osan 42 kappaleen a, b ja c kohdassa, täyttävät neljä Altmark-kriteeriä ja eivät näin ollen ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(55)

Tšekin viranomaisten mukaan Ústín alueen alueellisille liikenteenharjoittajille myöntämät julkisen palvelun korvaukset, jotka luetellaan johdanto-osan 42 kappaleen a, b ja c kohdassa, täyttävät neljä Altmark-kriteeriä ja eivät näin ollen ole valtiontukea.

| (56) | Kun kyse on ensimmäisestä Altmark-kriteeristä, Tšekin viranomaiset väittivät, että komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että tämä edellytys täyttyi kaikissa tutkittavana olevista julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista. |
| --- | --- |

(56)

Kun kyse on ensimmäisestä Altmark-kriteeristä, Tšekin viranomaiset väittivät, että komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että tämä edellytys täyttyi kaikissa tutkittavana olevista julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista.

| (57) | Kun kyse on toisesta Altmark-kriteeristä, Tšekin viranomaiset selvittivät, että Ústín alue kattoi kaikkien tutkittavien julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten osalta toimijoiden todistettavissa olevan tappion laskettuna a) julkiseen palvelusopimukseen perustuvan liikennepalvelun kustannusten ja b) liikennepalvelujen tarjoajan saamien tulojen välisenä erotuksena. Liikennepalvelujen kustannuksiin sisältyivät i) liikennepalvelun tarjoajan kustannukset, jotka vastasivat keskivertoyrityksen kustannuksia, ja ii) kohtuullinen voitto. Nämä kriteerit vahvistettiin etukäteen avoimesti ja puolueettomasti, ja korvauksen enimmäismäärä rajattiin alusta alkaen asiantuntijalausunnon perusteella. Alueviranomaisilla oli myös valtuudet tarkistaa, että tällaisiin arvioihin käytetyt tiedot olivat oikeita ja vastasivat kyseisen toimijan tilannetta. |
| --- | --- |

(57)

Kun kyse on toisesta Altmark-kriteeristä, Tšekin viranomaiset selvittivät, että Ústín alue kattoi kaikkien tutkittavien julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten osalta toimijoiden todistettavissa olevan tappion laskettuna a) julkiseen palvelusopimukseen perustuvan liikennepalvelun kustannusten ja b) liikennepalvelujen tarjoajan saamien tulojen välisenä erotuksena. Liikennepalvelujen kustannuksiin sisältyivät i) liikennepalvelun tarjoajan kustannukset, jotka vastasivat keskivertoyrityksen kustannuksia, ja ii) kohtuullinen voitto. Nämä kriteerit vahvistettiin etukäteen avoimesti ja puolueettomasti, ja korvauksen enimmäismäärä rajattiin alusta alkaen asiantuntijalausunnon perusteella. Alueviranomaisilla oli myös valtuudet tarkistaa, että tällaisiin arvioihin käytetyt tiedot olivat oikeita ja vastasivat kyseisen toimijan tilannetta.

| (58) | Kun kyse on kutakin toimijaa varten käytetyistä erilaisista kilometrikohtaisista hinnoista, Tšekin viranomaiset vastasivat komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämiin epäilyihin, että nämä hinnat liittyvät eri linja-autopalvelujen tarjoajien kustannuksiin, asiaankuuluvaan reittiin ja toiminnan ajankohtaan sekä tiettyä reittiä koskeviin muihin erityispiirteisiin. Tšekin viranomaiset esittivät täydentävänä näkökohtana tulokset tavanomaisia pitkän aikavälin toimilupia koskevista tarjouksista, joiden hinta vaihteli maaseutualueiden 25,48 Tšekin korunan/km ja esikaupunkialueiden 45,79 Tšekin korunan/km välillä. |
| --- | --- |

(58)

Kun kyse on kutakin toimijaa varten käytetyistä erilaisista kilometrikohtaisista hinnoista, Tšekin viranomaiset vastasivat komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämiin epäilyihin, että nämä hinnat liittyvät eri linja-autopalvelujen tarjoajien kustannuksiin, asiaankuuluvaan reittiin ja toiminnan ajankohtaan sekä tiettyä reittiä koskeviin muihin erityispiirteisiin. Tšekin viranomaiset esittivät täydentävänä näkökohtana tulokset tavanomaisia pitkän aikavälin toimilupia koskevista tarjouksista, joiden hinta vaihteli maaseutualueiden 25,48 Tšekin korunan/km ja esikaupunkialueiden 45,79 Tšekin korunan/km välillä.

| (59) | Tšekin viranomaiset katsovat sen vuoksi, että toinen Altmark-kriteeri on täytetty kaikkien julkisen palvelun sopimusten osalta. |
| --- | --- |

(59)

Tšekin viranomaiset katsovat sen vuoksi, että toinen Altmark-kriteeri on täytetty kaikkien julkisen palvelun sopimusten osalta.

| (60) | Kun kyse on kolmannesta Altmark-kriteeristä, Tšekin viranomaiset muistuttivat, että Ústín alueen tekemiin julkisen palvelun sopimuksiin sisältyi objektiivinen alustava arvio todistettavissa olevasta tappiosta. Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentin mukaisesti alueen on korvattava todistettavissa oleva tappio enintään sellaiseen määrään saakka, joka ei ylitä arviota, ja tähän lisätään vain ennakoimattomat kustannukset. Jos tosiasialliset tappiot ovat tarkasteltavalla kaudella suuremmat kuin alustava arvio, Ústín alue korvaa tappiot enimmillään arvion mukaiseen määrään saakka, lukuun ottamatta ennakoimattomia kustannuksia. |
| --- | --- |

(60)

Kun kyse on kolmannesta Altmark-kriteeristä, Tšekin viranomaiset muistuttivat, että Ústín alueen tekemiin julkisen palvelun sopimuksiin sisältyi objektiivinen alustava arvio todistettavissa olevasta tappiosta. Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentin mukaisesti alueen on korvattava todistettavissa oleva tappio enintään sellaiseen määrään saakka, joka ei ylitä arviota, ja tähän lisätään vain ennakoimattomat kustannukset. Jos tosiasialliset tappiot ovat tarkasteltavalla kaudella suuremmat kuin alustava arvio, Ústín alue korvaa tappiot enimmillään arvion mukaiseen määrään saakka, lukuun ottamatta ennakoimattomia kustannuksia.

| (61) | Tšekin viranomaiset huomauttivat tältä osin, ettei mikään liikennepalvelun tarjoaja saanut sen liikenteen peruspalveluista korvausta, joka olisi korkeampi kuin palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin vuonna 2005 ja 2006 sisältyvä objektiivinen alustava arvio todistettavissa olevasta tappiosta. Lisäksi vuonna 2006 kolme liikennepalvelujen tarjoajaa, jotka liikennöivät Ústín alueen viidellä toimialueella, kärsi taloudellisen tappion. Tšekin viranomaisten toimittamat asiakirjat osoittavat, että nämä kolme tarjoajaa yrittivät saada lisää korvauksia Ústín alueelta. Ústín alue ei kuitenkaan myöntänyt uutta korvausta ja pakotti siten liikennepalvelujen tarjoajat kantamaan liiketoiminnan riskit. Tšekin viranomaiset totesivat edelleen, että liikennepalvelun tarjoaja ei voi yksipuolisesti lopettaa liikennepalvelujen tarjontaa tietyillä reiteillä tai vaikuttaa tarjotun palvelun laajuuteen ja vuoroväliin. Jos liikennepalvelun tarjoaja ei taannut sopimuksessa vahvistettua perusliikennepalvelua, Ústín alueella olisi oikeus määrätä sopimussakkoja. |
| --- | --- |

(61)

Tšekin viranomaiset huomauttivat tältä osin, ettei mikään liikennepalvelun tarjoaja saanut sen liikenteen peruspalveluista korvausta, joka olisi korkeampi kuin palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin vuonna 2005 ja 2006 sisältyvä objektiivinen alustava arvio todistettavissa olevasta tappiosta. Lisäksi vuonna 2006 kolme liikennepalvelujen tarjoajaa, jotka liikennöivät Ústín alueen viidellä toimialueella, kärsi taloudellisen tappion. Tšekin viranomaisten toimittamat asiakirjat osoittavat, että nämä kolme tarjoajaa yrittivät saada lisää korvauksia Ústín alueelta. Ústín alue ei kuitenkaan myöntänyt uutta korvausta ja pakotti siten liikennepalvelujen tarjoajat kantamaan liiketoiminnan riskit. Tšekin viranomaiset totesivat edelleen, että liikennepalvelun tarjoaja ei voi yksipuolisesti lopettaa liikennepalvelujen tarjontaa tietyillä reiteillä tai vaikuttaa tarjotun palvelun laajuuteen ja vuoroväliin. Jos liikennepalvelun tarjoaja ei taannut sopimuksessa vahvistettua perusliikennepalvelua, Ústín alueella olisi oikeus määrätä sopimussakkoja.

| (62) | Tšekin viranomaiset myönsivät kuitenkin, että maantieliikennelaissa ei ole tarkempaa määritelmää ”ennakoimattomille kustannuksille” ja että tämän käsitteen määrittely on jätetty kuljetuspalveluiden yksittäisille ostajille. Käsite ennakoimattomat kustannukset vahvistettiin yksityiskohtaisemmin julkisen palvelun sopimuksissa, joita Ústín alue teki eri liikenteenharjoittajien kanssa. Ennakoimattomat kustannukset tarkoittavat yhtiön hallinnoinnista riippumattomia tilanteita, esimerkiksi luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot ja valmisteverojen ja arvonlisäveron muutokset. Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle asiaa koskevat otteet julkisen palvelun sopimuksista. |
| --- | --- |

(62)

Tšekin viranomaiset myönsivät kuitenkin, että maantieliikennelaissa ei ole tarkempaa määritelmää ”ennakoimattomille kustannuksille” ja että tämän käsitteen määrittely on jätetty kuljetuspalveluiden yksittäisille ostajille. Käsite ennakoimattomat kustannukset vahvistettiin yksityiskohtaisemmin julkisen palvelun sopimuksissa, joita Ústín alue teki eri liikenteenharjoittajien kanssa. Ennakoimattomat kustannukset tarkoittavat yhtiön hallinnoinnista riippumattomia tilanteita, esimerkiksi luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot ja valmisteverojen ja arvonlisäveron muutokset. Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle asiaa koskevat otteet julkisen palvelun sopimuksista.

| (63) | Lopuksi neljännen Altmark-kriteerin osalta Tšekin viranomaisten perustelu kunkin kolmen julkisen palvelun korvaustoimenpiteistä oli hieman erilainen, ja tätä selvitetään erikseen. |
| --- | --- |

(63)

Lopuksi neljännen Altmark-kriteerin osalta Tšekin viranomaisten perustelu kunkin kolmen julkisen palvelun korvaustoimenpiteistä oli hieman erilainen, ja tätä selvitetään erikseen.

| (64) | Kun kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista vuodelle 2005 ja 2006 (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen a kohdassa), Tšekin viranomaiset väittivät, että kun verrataan Ústín alueen liikennepalvelujen hintoja vuonna 2005 ja niitä, jotka tarjottiin toimilupaa koskevien tarjousten perusteella vuonna 2007 ja sen jälkeen, näiden sopimusten olisi katsottava täyttävän tämän edellytyksen. Koska toimilupaa koskevat tarjoukset vuonna 2007 olivat avoimia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä, näiden tarjousten perusteella tarjotut hinnat olivat markkinahintoja, joissa liikennepalvelun hintaan sisältyivät ainoastaan rationaalisen keskivertotoimijan kustannukset ja kohtuullinen voitto. Hintaerojen analyysi osoittaa, että liikennepalvelujen keskimääräinen hinta oli 30,60 Tšekin korunaa/km vuonna 2005 ja 30,24 korunaa/km vuonna 2007. Vuonna 2005 alueellisten liikennepalvelujen hinta vaihteli 21,50 Tšekin korunan/km ja 37,16 korunan/km välillä. Vuonna 2007, kun pitkäkestoista toimilupaa koskeva valintamenettely saatettiin päätökseen, hinnat vaihtelivat 25,48 Tšekin korunan/km ja 45,79 korunan/km välillä. Tšekin viranomaiset väittävät, että tämän vertailun perusteella hinta ei eronnut merkittävästi ja että hintojen vaihtelut eri alueilla olivat vuonna 2007 jopa suuremmat kuin vuonna 2005. Sama analyysi osoittaa, että voitot eivät myöskään eronneet merkittävästi vuosien 2005 ja 2007 sopimuksien välillä. Tästä syystä liikennepalveluiden tarjoajien tarkastelujaksolla saamaa voittoa olisi pidettävä neljännen Altmark-kriteerin mukaisena. |
| --- | --- |

(64)

Kun kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista vuodelle 2005 ja 2006 (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen a kohdassa), Tšekin viranomaiset väittivät, että kun verrataan Ústín alueen liikennepalvelujen hintoja vuonna 2005 ja niitä, jotka tarjottiin toimilupaa koskevien tarjousten perusteella vuonna 2007 ja sen jälkeen, näiden sopimusten olisi katsottava täyttävän tämän edellytyksen. Koska toimilupaa koskevat tarjoukset vuonna 2007 olivat avoimia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä, näiden tarjousten perusteella tarjotut hinnat olivat markkinahintoja, joissa liikennepalvelun hintaan sisältyivät ainoastaan rationaalisen keskivertotoimijan kustannukset ja kohtuullinen voitto. Hintaerojen analyysi osoittaa, että liikennepalvelujen keskimääräinen hinta oli 30,60 Tšekin korunaa/km vuonna 2005 ja 30,24 korunaa/km vuonna 2007. Vuonna 2005 alueellisten liikennepalvelujen hinta vaihteli 21,50 Tšekin korunan/km ja 37,16 korunan/km välillä. Vuonna 2007, kun pitkäkestoista toimilupaa koskeva valintamenettely saatettiin päätökseen, hinnat vaihtelivat 25,48 Tšekin korunan/km ja 45,79 korunan/km välillä. Tšekin viranomaiset väittävät, että tämän vertailun perusteella hinta ei eronnut merkittävästi ja että hintojen vaihtelut eri alueilla olivat vuonna 2007 jopa suuremmat kuin vuonna 2005. Sama analyysi osoittaa, että voitot eivät myöskään eronneet merkittävästi vuosien 2005 ja 2007 sopimuksien välillä. Tästä syystä liikennepalveluiden tarjoajien tarkastelujaksolla saamaa voittoa olisi pidettävä neljännen Altmark-kriteerin mukaisena.

| (65) | Lisäksi Tšekin viranomaiset toimittivat Prahan teknillisen yliopiston (České Vysoké učení technické v Praze) professorien laatiman asiantuntijalausunnon, joka osoittaa, että palvelujentarjoajien kustannukset olivat harkitsevasti toimivien tarjoajien kaltaisia. Ainoa poikkeus oli kantelija DPÚK, jonka alueellisen liikenteen palveluiden hinnat olivat liian korkeat, ja kahden paikallisen toimijan hintojen todettiin olevan liian alhaisia. |
| --- | --- |

(65)

Lisäksi Tšekin viranomaiset toimittivat Prahan teknillisen yliopiston (České Vysoké učení technické v Praze) professorien laatiman asiantuntijalausunnon, joka osoittaa, että palvelujentarjoajien kustannukset olivat harkitsevasti toimivien tarjoajien kaltaisia. Ainoa poikkeus oli kantelija DPÚK, jonka alueellisen liikenteen palveluiden hinnat olivat liian korkeat, ja kahden paikallisen toimijan hintojen todettiin olevan liian alhaisia.

| (66) | Kun kyseessä ovat sopimukset 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa) sekä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen c kohdassa), Tšekin viranomaiset väittivät, että Ústín alue nimenomaisesti määritteli edellytettyjen palveluiden laajuuden ja tarjosi niistä kiinnostuneille liikennepalveluiden tarjoajille historiatietojen perusteella asiaa koskevat tuloarviot. Liikennepalvelun tarjoajan oli toimitettava asiantuntijalausunto. Valitun liikennepalvelun tarjoajan asiantuntijalausunto on sitova koko sopimuskauden ajan. Näin ollen ainoa kriteeri päätöksenteossa oli liikennepalvelun tarjoajan tarjoama hinta. |
| --- | --- |

(66)

Kun kyseessä ovat sopimukset 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa) sekä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen c kohdassa), Tšekin viranomaiset väittivät, että Ústín alue nimenomaisesti määritteli edellytettyjen palveluiden laajuuden ja tarjosi niistä kiinnostuneille liikennepalveluiden tarjoajille historiatietojen perusteella asiaa koskevat tuloarviot. Liikennepalvelun tarjoajan oli toimitettava asiantuntijalausunto. Valitun liikennepalvelun tarjoajan asiantuntijalausunto on sitova koko sopimuskauden ajan. Näin ollen ainoa kriteeri päätöksenteossa oli liikennepalvelun tarjoajan tarjoama hinta.

| (67) | Kun kyseessä ovat linja-autoliikenteen julkisen palvelun korvaukset 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa), Tšekin viranomaiset väittivät, että julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset, joiden perusteella nämä korvaukset maksettiin, myönnettiin avoimen, läpinäkyvän ja ehdottoman tarjouskilpailun perusteella. Se, että toiseksi paras tarjoaja lopulta valittiin, koska tarjouskilpailun voittaja kieltäytyi tarjoamasta vaadittuja palveluita, ei heikennä tarjouskilpailun avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta luonnetta. |
| --- | --- |

(67)

Kun kyseessä ovat linja-autoliikenteen julkisen palvelun korvaukset 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa), Tšekin viranomaiset väittivät, että julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset, joiden perusteella nämä korvaukset maksettiin, myönnettiin avoimen, läpinäkyvän ja ehdottoman tarjouskilpailun perusteella. Se, että toiseksi paras tarjoaja lopulta valittiin, koska tarjouskilpailun voittaja kieltäytyi tarjoamasta vaadittuja palveluita, ei heikennä tarjouskilpailun avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta luonnetta.

| (68) | Ensimmäisellä valintakierroksella tarjottu hinta oli hinta, joka saatiin objektiivisesti valintamenettelyssä, ja se täyttää siten kolmannen ja neljännen Altmark-kriteerin, koska sillä varmistetaan, että palveluntarjoaja ei saa palvelun suorittamisesta kohtuutonta voittoa. Toimenpiteen mukaiset sopimukset, joihin viitataan johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa, tehtiin yhdeksän kuukauden siirtymäajaksi yhdeksällä Ústín alueen viidestätoista toimialueesta. |
| --- | --- |

(68)

Ensimmäisellä valintakierroksella tarjottu hinta oli hinta, joka saatiin objektiivisesti valintamenettelyssä, ja se täyttää siten kolmannen ja neljännen Altmark-kriteerin, koska sillä varmistetaan, että palveluntarjoaja ei saa palvelun suorittamisesta kohtuutonta voittoa. Toimenpiteen mukaiset sopimukset, joihin viitataan johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa, tehtiin yhdeksän kuukauden siirtymäajaksi yhdeksällä Ústín alueen viidestätoista toimialueesta.

| (69) | Jos komissio katsoo, että neljännen Altmark-kriteerin ensimmäistä osaa ei ole täytetty, kun kyseessä on johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa tarkoitettu toimenpide, Tšekin viranomaiset väittävät, että Altmark-kriteerin toista osaa olisi pidettävä täytettynä, koska palveluntarjoaja valittiin kohtuullista voittoa saavan tavanomaisen palveluntarjoajan kustannusarvion perusteella. |
| --- | --- |

(69)

Jos komissio katsoo, että neljännen Altmark-kriteerin ensimmäistä osaa ei ole täytetty, kun kyseessä on johdanto-osan 42 kappaleen b kohdassa tarkoitettu toimenpide, Tšekin viranomaiset väittävät, että Altmark-kriteerin toista osaa olisi pidettävä täytettynä, koska palveluntarjoaja valittiin kohtuullista voittoa saavan tavanomaisen palveluntarjoajan kustannusarvion perusteella.

| (70) | Lopuksi, kun kyse on Ústín alueen myöntämistä julkisen palvelun korvauksista linja-autoliikenteeseen 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla suorilla neuvotteluilla (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen c kohdassa), Tšekin viranomaiset selvittivät Ústín alueen varmistaneen mahdollisimman hyvin, että julkisen liikenteen palvelut viidellä toimialueella, joilla ei ollut toisella sijalla olevaa tarjoajaa, tarjottiin mahdollisimman edullisesti. Toinen tarjouskierros järjestettiin, jotta julkiset perusliikennepalvelut saataisiin varmistettua siihen saakka, että tavanomaiset (ei-nopeutetut) tarjousmenettelyt voitaisiin järjestää. Ilmoitus toisesta tarjouskierroksesta julkaistiin 16 päivänä elokuuta 2006 useissa tärkeissä Tšekin päivälehdissä (23). Tšekin viranomaiset toimittivat asiakirjat toista tarjouskierrosta varten. Koska nämä sopimukset oli tehtävä kahden viikon kuluessa ČSAD Česká Lípan ennalta arvaamattoman vetäytymisen vuoksi ja koska on otettava huomioon, että kaikki toimiluvat myönnettäisiin alle neljän kuukauden väliaikaiselle kaudelle, Ústín alue sisällytti toimilupaa koskevan valintamenettelyn parametriksi sen, että voittaneen liikennepalvelun tarjoajan on varmistettava liikennepalveluiden aloittaminen 9 päivästä syyskuuta 2006 lähtien eli kahden viikon kuluessa toimilupaa koskevan valintamenettelyn ilmoittamisesta. |
| --- | --- |

(70)

Lopuksi, kun kyse on Ústín alueen myöntämistä julkisen palvelun korvauksista linja-autoliikenteeseen 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla suorilla neuvotteluilla (toimenpide, johon viitataan johdanto-osan 42 kappaleen c kohdassa), Tšekin viranomaiset selvittivät Ústín alueen varmistaneen mahdollisimman hyvin, että julkisen liikenteen palvelut viidellä toimialueella, joilla ei ollut toisella sijalla olevaa tarjoajaa, tarjottiin mahdollisimman edullisesti. Toinen tarjouskierros järjestettiin, jotta julkiset perusliikennepalvelut saataisiin varmistettua siihen saakka, että tavanomaiset (ei-nopeutetut) tarjousmenettelyt voitaisiin järjestää. Ilmoitus toisesta tarjouskierroksesta julkaistiin 16 päivänä elokuuta 2006 useissa tärkeissä Tšekin päivälehdissä (23). Tšekin viranomaiset toimittivat asiakirjat toista tarjouskierrosta varten. Koska nämä sopimukset oli tehtävä kahden viikon kuluessa ČSAD Česká Lípan ennalta arvaamattoman vetäytymisen vuoksi ja koska on otettava huomioon, että kaikki toimiluvat myönnettäisiin alle neljän kuukauden väliaikaiselle kaudelle, Ústín alue sisällytti toimilupaa koskevan valintamenettelyn parametriksi sen, että voittaneen liikennepalvelun tarjoajan on varmistettava liikennepalveluiden aloittaminen 9 päivästä syyskuuta 2006 lähtien eli kahden viikon kuluessa toimilupaa koskevan valintamenettelyn ilmoittamisesta.

| (71) | Kuitenkin, koska sopimuksia ei ollut mahdollista tehdä toisen tarjouskierroksen perusteella, sillä Ústín alue oli saanut vain yhden tarjouksen kuudella osa-alueella (24), se teki sopimuksia suoraan käytettävissä olevien liikennepalvelujen tarjoajien kanssa. Tšekin viranomaisten mukaan kolmannen valintamenettelyn järjestämiseen ei ollut aikaa näiden sopimusten tekemiseen liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, ja asiantuntijalausuntoa ei voitu antaa aikarajoituksen johdosta. Tšekin viranomaiset korostivat lisäksi, ettei liikennepalvelun hinta joka tapauksessa eronnut merkittävästi hinnasta, joka saatiin ensimmäisellä ja toisella tarjouskierroksella. Noin seitsemän prosentin eroa voitaisiin pitää normaalina, kun otetaan huomioon, että inhimillisen pääoman ja pääomaresurssien väliaikainen käyttö 4 kuukauden aikana oli kalliimpaa kuin pidemmällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(71)

Kuitenkin, koska sopimuksia ei ollut mahdollista tehdä toisen tarjouskierroksen perusteella, sillä Ústín alue oli saanut vain yhden tarjouksen kuudella osa-alueella (24), se teki sopimuksia suoraan käytettävissä olevien liikennepalvelujen tarjoajien kanssa. Tšekin viranomaisten mukaan kolmannen valintamenettelyn järjestämiseen ei ollut aikaa näiden sopimusten tekemiseen liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, ja asiantuntijalausuntoa ei voitu antaa aikarajoituksen johdosta. Tšekin viranomaiset korostivat lisäksi, ettei liikennepalvelun hinta joka tapauksessa eronnut merkittävästi hinnasta, joka saatiin ensimmäisellä ja toisella tarjouskierroksella. Noin seitsemän prosentin eroa voitaisiin pitää normaalina, kun otetaan huomioon, että inhimillisen pääoman ja pääomaresurssien väliaikainen käyttö 4 kuukauden aikana oli kalliimpaa kuin pidemmällä aikavälillä.

4.2   HUOMAUTUKSET VALTIONTUEN OLEMASSAOLOSTA, KUN KYSE ON DP ÚSTÍN HYVÄKSI TEHDYISTÄ TAKAUKSISTA JA PÄÄOMAN KOROTUKSESTA

4.2.1   Takaukset

| (72) | Kun kyse on Ústí nad Labemin kunnan järjestämistä 5 miljoonan ja 35 miljoonan Tšekin korunan takauksista, joilla taattiin DP Ústín saamat pankkilainat, Tšekin viranomaiset väittivät, että DP Ústí olisi voinut saada nämä lainat ilman takauksia. Tšekin viranomaiset totesivat, että DP Ústí sai 40 miljoonaa Tšekin korunaa lainaa vuonna 2007 Ústí nad Labemin ja Střekovin välisen johdinautoreitin rakennustöiden viimeistelyyn ja kahden linja-auton ostoon. Lainan myönsi Komerční banka a.s. eli sama rahoituslaitos, joka myönsi DP Ústílle vuonna 2004 ja 2005 kaksi lainaa, joita varten Ústí nad Labemin kunta järjesti sittemmin riitautetut takaukset. Vakuudet 40 miljoonan Tšekin korunan lainalle muodostuivat DP Ústín varoista. Lainantarjoaja valittiin avoimessa tarjouskilpailussa, jonka perusteella valittiin paras tarjous ottamatta huomioon vaihtoehtoja lainan takaukselle eli Ústí nad Labemin kunnan takausta tai yhtiön varoihin perustuvaa takausta. Tämä osoittaa Tšekin viranomaisten mukaan, että lainaehdot vuonna 2007 eivät riippuneet takaustyypistä ja että DP Ústí pystyi saamaan lainaa samoin ehdoin myös ilman takausta. Tšekin viranomaisten mukaan tämä koski myös kahta lainaa vuosina 2004 ja 2005, joten takaus ei siten tarjonnut mitään taloudellista etua DP Ústílle. |
| --- | --- |

(72)

Kun kyse on Ústí nad Labemin kunnan järjestämistä 5 miljoonan ja 35 miljoonan Tšekin korunan takauksista, joilla taattiin DP Ústín saamat pankkilainat, Tšekin viranomaiset väittivät, että DP Ústí olisi voinut saada nämä lainat ilman takauksia. Tšekin viranomaiset totesivat, että DP Ústí sai 40 miljoonaa Tšekin korunaa lainaa vuonna 2007 Ústí nad Labemin ja Střekovin välisen johdinautoreitin rakennustöiden viimeistelyyn ja kahden linja-auton ostoon. Lainan myönsi Komerční banka a.s. eli sama rahoituslaitos, joka myönsi DP Ústílle vuonna 2004 ja 2005 kaksi lainaa, joita varten Ústí nad Labemin kunta järjesti sittemmin riitautetut takaukset. Vakuudet 40 miljoonan Tšekin korunan lainalle muodostuivat DP Ústín varoista. Lainantarjoaja valittiin avoimessa tarjouskilpailussa, jonka perusteella valittiin paras tarjous ottamatta huomioon vaihtoehtoja lainan takaukselle eli Ústí nad Labemin kunnan takausta tai yhtiön varoihin perustuvaa takausta. Tämä osoittaa Tšekin viranomaisten mukaan, että lainaehdot vuonna 2007 eivät riippuneet takaustyypistä ja että DP Ústí pystyi saamaan lainaa samoin ehdoin myös ilman takausta. Tšekin viranomaisten mukaan tämä koski myös kahta lainaa vuosina 2004 ja 2005, joten takaus ei siten tarjonnut mitään taloudellista etua DP Ústílle.

| (73) | Joka tapauksessa lainoista saatuja varoja ei olisi voitu käyttää muihin tarkoituksiin kuin johdinautoreitin rakentamiseen. Ústín alueen ympäristön laatu on heikko, ja hankkeen tarkoituksena oli tämän tilanteen parantaminen. Jos pankkilainaa ei olisi myönnetty DP Ústílle, sen olisi pitänyt jatkaa linja-autoliikenteen palveluaan. Tšekin viranomaisten mukaan toimenpiteellä priorisoitiin ympäristönsuojelua johdinautoreitin rakentamiseen liittyviin korkeisiin kustannuksiin nähden, ja sitä olisi siksi pidettävä perustamissopimuksen mukaisena. |
| --- | --- |

(73)

Joka tapauksessa lainoista saatuja varoja ei olisi voitu käyttää muihin tarkoituksiin kuin johdinautoreitin rakentamiseen. Ústín alueen ympäristön laatu on heikko, ja hankkeen tarkoituksena oli tämän tilanteen parantaminen. Jos pankkilainaa ei olisi myönnetty DP Ústílle, sen olisi pitänyt jatkaa linja-autoliikenteen palveluaan. Tšekin viranomaisten mukaan toimenpiteellä priorisoitiin ympäristönsuojelua johdinautoreitin rakentamiseen liittyviin korkeisiin kustannuksiin nähden, ja sitä olisi siksi pidettävä perustamissopimuksen mukaisena.

4.2.2   Pääoman korotus DP Ústín hyväksi

| (74) | Tšekin viranomaiset selvittivät, että varat 160 miljoonan Tšekin korunan pääoman korottamisesta varattiin yksinomaan Ústí nad Labemin–Střekovin johdinautoreitin rakentamisen rahoittamiseen. Varoja pidettiin DP Ústín erillisellä tilillä, josta maksut suoritettiin Ústí nad Labemin–Střekovin johdinautoreitin rakentamiseen. |
| --- | --- |

(74)

Tšekin viranomaiset selvittivät, että varat 160 miljoonan Tšekin korunan pääoman korottamisesta varattiin yksinomaan Ústí nad Labemin–Střekovin johdinautoreitin rakentamisen rahoittamiseen. Varoja pidettiin DP Ústín erillisellä tilillä, josta maksut suoritettiin Ústí nad Labemin–Střekovin johdinautoreitin rakentamiseen.

| (75) | Tämä reitti on integroitu osa Ústí nad Labemin julkisen liikenteen runkoa, ja se koostuu suurikapasiteettisesta ja ympäristöystävällisestä johdinautoliikenteestä, jota kunnassa on rakennettu vuodesta 1984 lähtien ja joka on otettu asteittain käyttöön vuodesta 1988 lähtien. Tämän reitin rakentaminen merkitsee järjestelmän viimeistä rakennusvaihetta, ja sen valmistuttua suurin osa kunnan oikean rannan liikenteestä yhdistetään johdinautoliikenteen runkoverkkoon. Järjestelmän laajentamista on suunniteltu vuodesta 1996 saakka. |
| --- | --- |

(75)

Tämä reitti on integroitu osa Ústí nad Labemin julkisen liikenteen runkoa, ja se koostuu suurikapasiteettisesta ja ympäristöystävällisestä johdinautoliikenteestä, jota kunnassa on rakennettu vuodesta 1984 lähtien ja joka on otettu asteittain käyttöön vuodesta 1988 lähtien. Tämän reitin rakentaminen merkitsee järjestelmän viimeistä rakennusvaihetta, ja sen valmistuttua suurin osa kunnan oikean rannan liikenteestä yhdistetään johdinautoliikenteen runkoverkkoon. Järjestelmän laajentamista on suunniteltu vuodesta 1996 saakka.

| (76) | Tšekin viranomaisten mukaan investoinnilla parannetaan merkittävästi kunnan ympäristöolosuhteita, ja erityisesti sillä vähennetään ilman pilaantumista kaupungin oikealla rannalla ja lisäksi näiden reittien liikenteen melutasoa käyttämällä johdinautoja linja-autojen sijaan (erityisesti yökäytössä), päästöjä asianomaisilla reiteillä ja savusumun riskiä Střekovin alueella. |
| --- | --- |

(76)

Tšekin viranomaisten mukaan investoinnilla parannetaan merkittävästi kunnan ympäristöolosuhteita, ja erityisesti sillä vähennetään ilman pilaantumista kaupungin oikealla rannalla ja lisäksi näiden reittien liikenteen melutasoa käyttämällä johdinautoja linja-autojen sijaan (erityisesti yökäytössä), päästöjä asianomaisilla reiteillä ja savusumun riskiä Střekovin alueella.

| (77) | Tšekin viranomaiset väittivät, että pääoman korotus katetaan poikkeuksella, josta säädetään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1107/70 (25) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa. Tšekin viranomaisten mukaan edellytykset 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisesta täyttyvät, koska i) johdinautoverkon rakentamisella pyritään liikenteen koordinointiin ja optimointiin, ii) muiden toimijoiden, jotka käyttävät muuntyyppistä maantieliikennettä, ei tarvitse kantaa siihen liittyviä infrastruktuurikustannuksia ja iii) yhteisen tavoitteen (liikenteen koordinointi ja hiilidioksidipäästöjen vähentäminen) saavuttamiseksi ei ole muuta taloudellisesti vähemmän rasittavaa vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

(77)

Tšekin viranomaiset väittivät, että pääoman korotus katetaan poikkeuksella, josta säädetään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1107/70 (25) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa. Tšekin viranomaisten mukaan edellytykset 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisesta täyttyvät, koska i) johdinautoverkon rakentamisella pyritään liikenteen koordinointiin ja optimointiin, ii) muiden toimijoiden, jotka käyttävät muuntyyppistä maantieliikennettä, ei tarvitse kantaa siihen liittyviä infrastruktuurikustannuksia ja iii) yhteisen tavoitteen (liikenteen koordinointi ja hiilidioksidipäästöjen vähentäminen) saavuttamiseksi ei ole muuta taloudellisesti vähemmän rasittavaa vaihtoehtoa.

4.3   HUOMAUTUKSET DP ÚSTÍLLE JA DP TEPLICELLE MYÖNNETYISTÄ TÄYDENTÄVISTÄ TOIMENPITEISTÄ

| (78) | DP Ústí sai julkisen palvelun velvoitteensa yhteydessä kaksi täydentävää korvausta, 4 591 200 ja 7 335 000 Tšekin korunaa. Tšekin viranomaiset selvensivät kuitenkin, että nämä Ústí nad Labemin kunnan myöntämät korvaukset koskivat yksinomaan kunnan sisäistä liikennettä ja että ne eivät liittyneet Ústín alueen myöntämiin alueellisen liikenteen korvauksiin, jotka ovat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kohde. |
| --- | --- |

(78)

DP Ústí sai julkisen palvelun velvoitteensa yhteydessä kaksi täydentävää korvausta, 4 591 200 ja 7 335 000 Tšekin korunaa. Tšekin viranomaiset selvensivät kuitenkin, että nämä Ústí nad Labemin kunnan myöntämät korvaukset koskivat yksinomaan kunnan sisäistä liikennettä ja että ne eivät liittyneet Ústín alueen myöntämiin alueellisen liikenteen korvauksiin, jotka ovat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kohde.

| (79) | Tšekin viranomaiset selvensivät DP Teplicelle myönnetyistä toimenpiteistä, että Teplicen kunnan myöntämät korvaukset ja ajoneuvojen leasing koskivat yksinomaan julkisen palvelun velvoitteita, jotka liittyivät kunnan sisäiseen liikenteeseen. Ne eivät siten liittyneet Ústín alueen myöntämiin alueellisen liikenteen korvauksiin, jotka ovat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kohde. Joka tapauksessa, koska DP Teplice oli ottanut käyttöön erillisen kirjanpidon, ei ollut vaaraa, että näissä korvauksissa olisi ollut kyse DP Teplicen alueellisen liikennetoiminnan ristiintuennasta. Lisäksi johdinautoja ei voida niiden luonteen vuoksi käyttää Teplicen kunnan sisäisten reittien ulkopuolella alueellisten liikennepalvelujen tarjontaan. |
| --- | --- |

(79)

Tšekin viranomaiset selvensivät DP Teplicelle myönnetyistä toimenpiteistä, että Teplicen kunnan myöntämät korvaukset ja ajoneuvojen leasing koskivat yksinomaan julkisen palvelun velvoitteita, jotka liittyivät kunnan sisäiseen liikenteeseen. Ne eivät siten liittyneet Ústín alueen myöntämiin alueellisen liikenteen korvauksiin, jotka ovat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kohde. Joka tapauksessa, koska DP Teplice oli ottanut käyttöön erillisen kirjanpidon, ei ollut vaaraa, että näissä korvauksissa olisi ollut kyse DP Teplicen alueellisen liikennetoiminnan ristiintuennasta. Lisäksi johdinautoja ei voida niiden luonteen vuoksi käyttää Teplicen kunnan sisäisten reittien ulkopuolella alueellisten liikennepalvelujen tarjontaan.

5.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (80) | DPÚK oli ainoa osapuoli, joka esitti huomautuksia vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. |
| --- | --- |

(80)

DPÚK oli ainoa osapuoli, joka esitti huomautuksia vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen.

| (81) | DPÚK esitti yleisiä huomautuksia julkisen palvelun korvausten oikeudellisista puitteista alueellisen linja-autoliikenteen palvelujen alalla Tšekissä. DPÚK väitti, ettei Tšekin julkisen liikenteen alaa ole vapautettu. DPÚK:n mukaan tämä merkitsee sitä, että toimijoiden velvoitteet oli määrätty selkeästi hallinnollisissa päätöksissä lupien myöntämisestä toimijoille, koska Tšekin lainsäädäntö perustuu asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 artiklassa tarkoitettujen ”julkisen palvelun velvoitteiden” järjestelmään eikä sen 14 artiklassa tarkoitettuihin ”julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin”. DPÚK väittää, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä julkisen palvelun korvauksen arviointiin vaikuttaa asiaa koskevan lainsäädännön virheellinen tulkinta. Se väittää lisäksi, että Altmark-tuomiota ei voida soveltaa tässä asiassa, koska kyseinen tuomio koski järjestelmää, joka perustuu julkisen palvelun sopimuksiin eikä julkisen palvelun velvoitteisiin, kuten tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(81)

DPÚK esitti yleisiä huomautuksia julkisen palvelun korvausten oikeudellisista puitteista alueellisen linja-autoliikenteen palvelujen alalla Tšekissä. DPÚK väitti, ettei Tšekin julkisen liikenteen alaa ole vapautettu. DPÚK:n mukaan tämä merkitsee sitä, että toimijoiden velvoitteet oli määrätty selkeästi hallinnollisissa päätöksissä lupien myöntämisestä toimijoille, koska Tšekin lainsäädäntö perustuu asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 artiklassa tarkoitettujen ”julkisen palvelun velvoitteiden” järjestelmään eikä sen 14 artiklassa tarkoitettuihin ”julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin”. DPÚK väittää, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä julkisen palvelun korvauksen arviointiin vaikuttaa asiaa koskevan lainsäädännön virheellinen tulkinta. Se väittää lisäksi, että Altmark-tuomiota ei voida soveltaa tässä asiassa, koska kyseinen tuomio koski järjestelmää, joka perustuu julkisen palvelun sopimuksiin eikä julkisen palvelun velvoitteisiin, kuten tässä tapauksessa.

| (82) | Tämän perusteella DPÚK väitti, että julkisen palvelun velvoitteet ja korvauksen taso eivät voineet olla alueviranomaisten ja toimijoiden välisten neuvotteluiden kohteena. Niissä ei voitu käsitellä toimijoiden välistä kilpailua, koska tämä oli mahdotonta julkisen palvelun velvoitteisiin perustuvassa järjestelmässä, ja korvauksissa ei ollut kyse mistään tarjottujen liikennepalveluiden sopimushinnasta, vaan tappioista, jotka johtuivat oikeudellisten säännösten soveltamisesta johtuvien velvoitteiden täyttämisestä, ja ne eivät riippuneet toimijan ja viranomaisten tahdosta, joten niistä ei siksi voitu neuvotella. DPÚK väitti lisäksi, että Ústín alue rikkoi voimassa olevaa lainsäädäntöä tekemällä julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia näennäisissä tarjouskilpailuissa valittujen toimijoiden kanssa. DPÚK väitti, että tällaiset pyrkimykset soveltaa kilpailuperiaatteita ovat vastoin julkisen palvelun velvoitteisiin perustuvaa järjestelmää ja ne ovat siksi lainvastaisia. DPÚK väitti, että näille uusille toimijoille myönnetyt toimiluvat ja julkisen palvelun korvaukset ovat lainvastaisia, koska DPÚK on näiden linja-autoreittien pääasiallisten toimilupien haltija. Ústín alueen viranomaisten toimintatavan motiivina oli haluttomuus maksaa vakiintuneille toimijoille korvauksia, joihin niillä on oikeus lain perusteella, ja vakiintuneita toimijoita, jotka eivät ole valmiita hyväksymään alhaisempia toimintatukia, sorretaan ja ne korvataan uusilla toimijoilla laittomien näennäisten tarjouksien avulla. DPÚK vaati, että tilanne korjataan ja että se saa vastuulleen linja-autot ja työntekijät nykyisiltä lainvastaisesti valituilta toimijoilta ja että se voi palata täyttämään alkuperäisesti määrätyt julkisen palvelun velvoitteet, joiden oli määrä päättyä vuonna 2011. Lisäksi DPÚK väitti, että tiedot vuosilta 2006–2008 todistavat sen väitteen, että uusien toimijoiden lopulliset kustannukset alueellisen linja-autoliikenteen tarjoamisesta olisivat suuremmat. |
| --- | --- |

(82)

Tämän perusteella DPÚK väitti, että julkisen palvelun velvoitteet ja korvauksen taso eivät voineet olla alueviranomaisten ja toimijoiden välisten neuvotteluiden kohteena. Niissä ei voitu käsitellä toimijoiden välistä kilpailua, koska tämä oli mahdotonta julkisen palvelun velvoitteisiin perustuvassa järjestelmässä, ja korvauksissa ei ollut kyse mistään tarjottujen liikennepalveluiden sopimushinnasta, vaan tappioista, jotka johtuivat oikeudellisten säännösten soveltamisesta johtuvien velvoitteiden täyttämisestä, ja ne eivät riippuneet toimijan ja viranomaisten tahdosta, joten niistä ei siksi voitu neuvotella. DPÚK väitti lisäksi, että Ústín alue rikkoi voimassa olevaa lainsäädäntöä tekemällä julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia näennäisissä tarjouskilpailuissa valittujen toimijoiden kanssa. DPÚK väitti, että tällaiset pyrkimykset soveltaa kilpailuperiaatteita ovat vastoin julkisen palvelun velvoitteisiin perustuvaa järjestelmää ja ne ovat siksi lainvastaisia. DPÚK väitti, että näille uusille toimijoille myönnetyt toimiluvat ja julkisen palvelun korvaukset ovat lainvastaisia, koska DPÚK on näiden linja-autoreittien pääasiallisten toimilupien haltija. Ústín alueen viranomaisten toimintatavan motiivina oli haluttomuus maksaa vakiintuneille toimijoille korvauksia, joihin niillä on oikeus lain perusteella, ja vakiintuneita toimijoita, jotka eivät ole valmiita hyväksymään alhaisempia toimintatukia, sorretaan ja ne korvataan uusilla toimijoilla laittomien näennäisten tarjouksien avulla. DPÚK vaati, että tilanne korjataan ja että se saa vastuulleen linja-autot ja työntekijät nykyisiltä lainvastaisesti valituilta toimijoilta ja että se voi palata täyttämään alkuperäisesti määrätyt julkisen palvelun velvoitteet, joiden oli määrä päättyä vuonna 2011. Lisäksi DPÚK väitti, että tiedot vuosilta 2006–2008 todistavat sen väitteen, että uusien toimijoiden lopulliset kustannukset alueellisen linja-autoliikenteen tarjoamisesta olisivat suuremmat.

| (83) | Lopuksi DPÚK totesi, että nyt valitut toimijat ovat monissa tapauksissa kunnallisia linja-autoliikenteen toimijoita, jotka asianomaiset kunnat omistavat ja joita ne tukevat, joten tällaisten toimijoiden ja alueellisen matkustajaliikenteen toimijoiden välillä esiintyy epätervettä kilpailua. DPÚK ei pitänyt hyväksyttävänä, että paikallisten linja-autoliikenteen toimijoiden annetaan liikennöidä alueellisilla reiteillä kunnan alueen ulkopuolella. |
| --- | --- |

(83)

Lopuksi DPÚK totesi, että nyt valitut toimijat ovat monissa tapauksissa kunnallisia linja-autoliikenteen toimijoita, jotka asianomaiset kunnat omistavat ja joita ne tukevat, joten tällaisten toimijoiden ja alueellisen matkustajaliikenteen toimijoiden välillä esiintyy epätervettä kilpailua. DPÚK ei pitänyt hyväksyttävänä, että paikallisten linja-autoliikenteen toimijoiden annetaan liikennöidä alueellisilla reiteillä kunnan alueen ulkopuolella.

| (84) | Kun kyse on Ústí nad Labemin kunnan järjestämästä takauksesta ja pääoman korotuksesta, DPÚK väitti, että se oli ehdottanut viranomaisille huomattavasti halvempaa vaihtoehtoa ympäristöystävälliseksi paikalliseksi liikennepalveluksi Ústí nad Labemin ja Střekovin välisellä reitillä (joka perustuu CNG-linja-autoihin DP Ústín johdinautojen sijasta), mutta tämä vaihtoehto hylättiin. |
| --- | --- |

(84)

Kun kyse on Ústí nad Labemin kunnan järjestämästä takauksesta ja pääoman korotuksesta, DPÚK väitti, että se oli ehdottanut viranomaisille huomattavasti halvempaa vaihtoehtoa ympäristöystävälliseksi paikalliseksi liikennepalveluksi Ústí nad Labemin ja Střekovin välisellä reitillä (joka perustuu CNG-linja-autoihin DP Ústín johdinautojen sijasta), mutta tämä vaihtoehto hylättiin.

| (85) | DPÚK väitti toimenpiteistä, jotka menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä katsottiin myönnetyn ennen Tšekin liittymistä Euroopan unioniin, että niillä kaikilla oli pitkäaikainen, liittymispäivää selvästi pidemmälle ulottuva vaikutus. |
| --- | --- |

(85)

DPÚK väitti toimenpiteistä, jotka menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä katsottiin myönnetyn ennen Tšekin liittymistä Euroopan unioniin, että niillä kaikilla oli pitkäaikainen, liittymispäivää selvästi pidemmälle ulottuva vaikutus.

| (86) | Pysäköintimittareiden toiminnan hoitamisen siirtämistä DP Děčínille koskevasta komission arvioinnista DPÚK väitti, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen arviointi on virheellinen, koska vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää ei sovelleta julkisen liikenteen alaan. |
| --- | --- |

(86)

Pysäköintimittareiden toiminnan hoitamisen siirtämistä DP Děčínille koskevasta komission arvioinnista DPÚK väitti, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen arviointi on virheellinen, koska vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää ei sovelleta julkisen liikenteen alaan.

| (87) | DPÚK ei esittänyt huomautuksia ennakoimattomia kustannuksia koskevasta käsitteestä. Se ei myöskään esittänyt huomautuksia siitä, että korvauksen enimmäishinnan vahvistaminen etukäteen kansallisen tilastoanalyysin perusteella voisi taata sen, että toimijoille ei makseta liikaa korvauksia. |
| --- | --- |

(87)

DPÚK ei esittänyt huomautuksia ennakoimattomia kustannuksia koskevasta käsitteestä. Se ei myöskään esittänyt huomautuksia siitä, että korvauksen enimmäishinnan vahvistaminen etukäteen kansallisen tilastoanalyysin perusteella voisi taata sen, että toimijoille ei makseta liikaa korvauksia.

6.   TŠEKIN TASAVALLAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISEN OSAPUOLEN HUOMAUTUKSIIN

| (88) | Tšekin viranomaiset eivät olleet samaa mieltä DPÚK:n huomautuksissaan esittämästä Tšekin linja-autoliikenteen alan julkisen palvelun korvauksien oikeudellisten puitteiden tulkinnasta. Tšekin viranomaiset eivät olleet myöskään samaa mieltä DPÚK:n väitteestä, että julkisia liikennepalveluja ei ollut vielä vapautettu Tšekissä. |
| --- | --- |

(88)

Tšekin viranomaiset eivät olleet samaa mieltä DPÚK:n huomautuksissaan esittämästä Tšekin linja-autoliikenteen alan julkisen palvelun korvauksien oikeudellisten puitteiden tulkinnasta. Tšekin viranomaiset eivät olleet myöskään samaa mieltä DPÚK:n väitteestä, että julkisia liikennepalveluja ei ollut vielä vapautettu Tšekissä.

| (89) | Tšekin viranomaiset väittivät, että kansalliseen lainsäädäntökehykseen sisältyi kaksi mahdollisuutta järjestää julkisia linja-autopalveluita julkisen palvelun velvoitteen järjestelmän mukaisesti: i) maantieliikennelain 9 §:n ja asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisen julkisen palvelun sopimuksen perusteella ja ii) julkisen palvelun velvoitteen yksipuolisesti määräävän päätöksen perusteella. Toista mahdollisuutta käytetään kuitenkin hyvin harvoin. Ústín alueella kaikki alueellisen julkisen linja-autoliikenteen toiminnot perustuvat nykyisin sopimuksiin, jotka tehdään avoimien, läpinäkyvien ja syrjimättömien tarjousmenettelyiden perusteella. Tšekin viranomaiset väittivät, että käsitteisiin liittyvistä tietyistä eroista huolimatta julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset vastasivat asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitettuja julkisia palveluhankintoja. Tämä selviää tarkasteltaessa maantieliikennelakia ja sitä koskevaa asianomaisten viranomaisten tulkintaa useissa päätöksissä. |
| --- | --- |

(89)

Tšekin viranomaiset väittivät, että kansalliseen lainsäädäntökehykseen sisältyi kaksi mahdollisuutta järjestää julkisia linja-autopalveluita julkisen palvelun velvoitteen järjestelmän mukaisesti: i) maantieliikennelain 9 §:n ja asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisen julkisen palvelun sopimuksen perusteella ja ii) julkisen palvelun velvoitteen yksipuolisesti määräävän päätöksen perusteella. Toista mahdollisuutta käytetään kuitenkin hyvin harvoin. Ústín alueella kaikki alueellisen julkisen linja-autoliikenteen toiminnot perustuvat nykyisin sopimuksiin, jotka tehdään avoimien, läpinäkyvien ja syrjimättömien tarjousmenettelyiden perusteella. Tšekin viranomaiset väittivät, että käsitteisiin liittyvistä tietyistä eroista huolimatta julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset vastasivat asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitettuja julkisia palveluhankintoja. Tämä selviää tarkasteltaessa maantieliikennelakia ja sitä koskevaa asianomaisten viranomaisten tulkintaa useissa päätöksissä.

| (90) | Tšekin viranomaiset selvensivät myös, että toimijat pystyivät tarjoamaan linja-autoliikenteen palveluja yksittäisillä reiteillä linja-autoliikenteen palvelujen harjoittamista koskevan luvan perusteella, mutta niissä ei ollut kyse julkisen palvelun velvoitteita koskevasta toimeksiannosta. Toimijoille asetettiin nämä velvoitteet kunkin toimijan ja asianomaisen viranomaisen (tässä tapauksessa Ústín alue) välisten julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella. Tietyillä linja-autoreiteillä voi olla useampia luvan saaneita toimijoita, mutta julkisen palvelun korvaus myönnetään ainoastaan toimijalle, joka on tehnyt sopimuksen kyseiselle reitille alueviranomaisten kanssa tai jonka velvoite on asetettu viranomaisten päätöksellä. Lisäksi lupa ei merkitse päätöstä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklassa tarkoitetusta julkisen palvelun velvoitteiden asettamisesta, koska sen perusteella ei tarjota korvausta, joka on myönnettävä velvoitteesta johtuvan taloudellisen taakan vuoksi, kuten asetuksen 6 artiklassa edellytetään. |
| --- | --- |

(90)

Tšekin viranomaiset selvensivät myös, että toimijat pystyivät tarjoamaan linja-autoliikenteen palveluja yksittäisillä reiteillä linja-autoliikenteen palvelujen harjoittamista koskevan luvan perusteella, mutta niissä ei ollut kyse julkisen palvelun velvoitteita koskevasta toimeksiannosta. Toimijoille asetettiin nämä velvoitteet kunkin toimijan ja asianomaisen viranomaisen (tässä tapauksessa Ústín alue) välisten julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella. Tietyillä linja-autoreiteillä voi olla useampia luvan saaneita toimijoita, mutta julkisen palvelun korvaus myönnetään ainoastaan toimijalle, joka on tehnyt sopimuksen kyseiselle reitille alueviranomaisten kanssa tai jonka velvoite on asetettu viranomaisten päätöksellä. Lisäksi lupa ei merkitse päätöstä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklassa tarkoitetusta julkisen palvelun velvoitteiden asettamisesta, koska sen perusteella ei tarjota korvausta, joka on myönnettävä velvoitteesta johtuvan taloudellisen taakan vuoksi, kuten asetuksen 6 artiklassa edellytetään.

| (91) | Tšekin viranomaiset totesivat lisäksi, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella maksetut korvaukset täyttivät Altmark-kriteerit ja että niistä ei siksi ilmoitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(91)

Tšekin viranomaiset totesivat lisäksi, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella maksetut korvaukset täyttivät Altmark-kriteerit ja että niistä ei siksi ilmoitettu komissiolle.

| (92) | Tšekin viranomaiset väittivät, että avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän valintamenettelyn vuoksi julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvat linja-autoliikenteen palvelut Ústín alueella oli tarjottu huomattavasti aikaisempia edullisemmilla hinnoilla. Tämän vuoksi Ústín alueen resursseja käytettiin tehokkaammin kuin jos sen olisi pitänyt maksaa korvauksia tappioista, mitä DPÚK edellytti yksipuolisesti. |
| --- | --- |

(92)

Tšekin viranomaiset väittivät, että avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän valintamenettelyn vuoksi julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvat linja-autoliikenteen palvelut Ústín alueella oli tarjottu huomattavasti aikaisempia edullisemmilla hinnoilla. Tämän vuoksi Ústín alueen resursseja käytettiin tehokkaammin kuin jos sen olisi pitänyt maksaa korvauksia tappioista, mitä DPÚK edellytti yksipuolisesti.

| (93) | Tarkasteltaessa DPÚK:n väitteitä Ústí nad Labemin kunnan järjestämästä takauksesta ja pääoman korotuksesta Tšekin viranomaiset selvensivät, että kunnassa oli olemassa johdinautoverkko ja että näitä toimenpiteitä käytettiin liittämään yhteen kaksi olemassa olevaa johdinautojen runkoverkkoa. Tästä syystä uudet johdinautot ainoastaan täydensivät olemassa olevaa johdinautoverkostoa, joka oli otettu vähitellen käyttöön vuodesta 1988 lähtien. Lopuksi Tšekin viranomaiset väittivät, ettei niillä ollut mitään virallista tietoa siitä, että DPÚK olisi virallisesti esittänyt vaihtoehtoista hanketta, jolla varmistetaan ympäristöystävällinen liikenne kunnassa. DPÚK:n huomautuksiin liitetty hanke on päivätty kesäkuussa 2001, joten sillä ei ollut merkitystä toimenpiteitä arvioitaessa. |
| --- | --- |

(93)

Tarkasteltaessa DPÚK:n väitteitä Ústí nad Labemin kunnan järjestämästä takauksesta ja pääoman korotuksesta Tšekin viranomaiset selvensivät, että kunnassa oli olemassa johdinautoverkko ja että näitä toimenpiteitä käytettiin liittämään yhteen kaksi olemassa olevaa johdinautojen runkoverkkoa. Tästä syystä uudet johdinautot ainoastaan täydensivät olemassa olevaa johdinautoverkostoa, joka oli otettu vähitellen käyttöön vuodesta 1988 lähtien. Lopuksi Tšekin viranomaiset väittivät, ettei niillä ollut mitään virallista tietoa siitä, että DPÚK olisi virallisesti esittänyt vaihtoehtoista hanketta, jolla varmistetaan ympäristöystävällinen liikenne kunnassa. DPÚK:n huomautuksiin liitetty hanke on päivätty kesäkuussa 2001, joten sillä ei ollut merkitystä toimenpiteitä arvioitaessa.

7.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

| (94) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(94)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (95) | Toimenpiteen katsominen perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää siten seuraavien edellytysten täyttymistä: i) toimenpiteen on oltava valtion toteuttama ja se on myönnettävä valtion varoista; ii) toimenpiteellä on annettava etua sille, joka on toimenpiteen kohteena; iii) edun on oltava valikoiva; ja iv) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja sen on voitava vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(95)

Toimenpiteen katsominen perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää siten seuraavien edellytysten täyttymistä: i) toimenpiteen on oltava valtion toteuttama ja se on myönnettävä valtion varoista; ii) toimenpiteellä on annettava etua sille, joka on toimenpiteen kohteena; iii) edun on oltava valikoiva; ja iv) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja sen on voitava vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (96) | Komissio tarkastelee kunkin edellytyksen täyttymistä seuraavan viiden toimenpiteen osalta:






  a) | Ústín alueen myöntämät korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä yrityksille ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčínin, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal ja Vilém Graupner, alueellisten liikennepalvelujen tarjoamisesta vuonna 2005 ja 2006; |
| --- | --- | --- |

(96)

Komissio tarkastelee kunkin edellytyksen täyttymistä seuraavan viiden toimenpiteen osalta:

a)

Ústín alueen myöntämät korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä yrityksille ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčínin, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal ja Vilém Graupner, alueellisten liikennepalvelujen tarjoamisesta vuonna 2005 ja 2006;

| b) | Ústín alueen myöntämät korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä yrityksille Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most ja ZDAR, a.s., alueellisten liikennepalvelujen tarjoamisesta 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välillä; |
| --- | --- |

b)

Ústín alueen myöntämät korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä yrityksille Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most ja ZDAR, a.s., alueellisten liikennepalvelujen tarjoamisesta 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välillä;

| c) | Ústín alueen myöntämät korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä yrityksille ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov ja DP Mladá Boleslav, alueellisten liikennepalvelujen tarjoamisesta 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välillä; |
| --- | --- |

c)

Ústín alueen myöntämät korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä yrityksille ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov ja DP Mladá Boleslav, alueellisten liikennepalvelujen tarjoamisesta 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välillä;

| d) | Ústín alueen 23 päivänä heinäkuuta 2004 järjestämä takaus, jolla turvattiin 35 miljoonan Tšekin korunan laina, ja 11 päivänä huhtikuuta 2005 järjestämä takaus, jolla turvattiin 5 miljoonan Tšekin korunan laina; |
| --- | --- |

d)

Ústín alueen 23 päivänä heinäkuuta 2004 järjestämä takaus, jolla turvattiin 35 miljoonan Tšekin korunan laina, ja 11 päivänä huhtikuuta 2005 järjestämä takaus, jolla turvattiin 5 miljoonan Tšekin korunan laina;

| e) | Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla. |
| --- | --- |

e)

Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla.

7.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

7.1.1   Korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä (toimenpiteet, jotka mainitaan johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa)

7.1.1.1   Valtion varat

| (97) | Julkisen palvelun korvaukset liikennepalvelujen tarjoamisesta maksettiin Ústín alueen viranomaisten ja toimijoiden välillä tehtyjen sopimusten, jotka luetellaan johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa, perusteella, ja ne maksettiin näiden viranomaisten julkisista varoista. Korvaukset ovat siten peräisin valtiolta ja ne myönnettiin valtion varoista |
| --- | --- |

(97)

Julkisen palvelun korvaukset liikennepalvelujen tarjoamisesta maksettiin Ústín alueen viranomaisten ja toimijoiden välillä tehtyjen sopimusten, jotka luetellaan johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa, perusteella, ja ne maksettiin näiden viranomaisten julkisista varoista. Korvaukset ovat siten peräisin valtiolta ja ne myönnettiin valtion varoista

7.1.1.2   Taloudellinen etu

| (98) | Asiassa Altmark annetun tuomion perusteella valtion yrityksille myöntämä tai valtion varoista yrityksille myönnetty korvaus julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä ei tarjoa kyseisille yrityksille etua ja ei ole siten perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki seuraavat neljä edellytystä täyttyvät:






  a) | edunsaajayrityksen tehtävänä on tosiasiassa julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen, ja nämä velvoitteet on määritelty selvästi; |
| --- | --- | --- |

(98)

Asiassa Altmark annetun tuomion perusteella valtion yrityksille myöntämä tai valtion varoista yrityksille myönnetty korvaus julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä ei tarjoa kyseisille yrityksille etua ja ei ole siten perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki seuraavat neljä edellytystä täyttyvät:

a)

edunsaajayrityksen tehtävänä on tosiasiassa julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen, ja nämä velvoitteet on määritelty selvästi;

| b) | ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi; |
| --- | --- |

b)

ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi;

| c) | korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto; |
| --- | --- |

c)

korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto;

| d) | silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

d)

silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

| (99) | Jotta taloudellisen edun esiintyminen suljetaan pois, kun korvaus myönnetään yrityksille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, asiassa Altmark annetussa tuomiossa edellytetään, että kaikki neljä kriteeriä täyttyvät kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(99)

Jotta taloudellisen edun esiintyminen suljetaan pois, kun korvaus myönnetään yrityksille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, asiassa Altmark annetussa tuomiossa edellytetään, että kaikki neljä kriteeriä täyttyvät kumulatiivisesti.

| (100) | Kun kyse on ensimmäisestä kriteeristä, maantieliikenteen julkisen palvelun velvoite on vaatimus, jolla varmistetaan sellaiset yleishyödylliset julkiset henkilöliikennepalvelut, joita toimija ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei hoitaisi samassa määrin tai samoilla ehdoilla ilman korvausta (26). Näin ollen jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta määritellä julkisen palvelun velvoitteet loppukäyttäjien tarpeiden mukaisesti. Komission tehtävä on varmistaa tällaisissa tapauksissa, että tätä harkintavaltaa käytetään ilman, että julkisen palvelun velvoitteen määrittelyyn liittyy ilmeisiä virheitä. |
| --- | --- |

(100)

Kun kyse on ensimmäisestä kriteeristä, maantieliikenteen julkisen palvelun velvoite on vaatimus, jolla varmistetaan sellaiset yleishyödylliset julkiset henkilöliikennepalvelut, joita toimija ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei hoitaisi samassa määrin tai samoilla ehdoilla ilman korvausta (26). Näin ollen jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta määritellä julkisen palvelun velvoitteet loppukäyttäjien tarpeiden mukaisesti. Komission tehtävä on varmistaa tällaisissa tapauksissa, että tätä harkintavaltaa käytetään ilman, että julkisen palvelun velvoitteen määrittelyyn liittyy ilmeisiä virheitä.

| (101) | Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Tšekin viranomaiset olivat esittäneet sille sopimukset, joiden perusteella Ústín alueviranomaiset järjestivät julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen toimijoiden kanssa. Näissä sopimuksissa määritellään, mikä on liikennepalvelujen tarjontaan liittyvän julkisen palvelun velvoitteen laajuus. Tarkemmin sanottuna näissä sopimuksissa määritellään reitit, joilla linja-autoliikenteen tarjoajat toimivat, aikataulut ja objektiivinen arvio todistettavissa olevasta tappiosta. Se, että nämä reitit eivät voi toimia kaupalliselta pohjalta, osoitetaan vertaamalla arvioita todistettavissa olevasta tappiosta ja kyseisten reittien todellisia tappioita, jotka esitetään edellä taulukoissa 1–9. Lisäksi toimijat eivät voi yksipuolisesti päättää lopettaa toimintaa kannattamattomilla reiteillä, eivätkä ne voi vaikuttaa liikennöimiensä reittien laajuuteen ja vuorotiheyteen. Näin ollen ne kantavat tiettyjä liiketoimintariskejä, jotka johtuvat siitä, että niille voi aiheutua taloudellista menetystä, jos niiden toiminnasta aiheutuneet tappiot ovat suuremmat kuin mitä etukäteen vahvistettiin objektiiviseksi arvioksi tosiasiallisesta tappiosta. Komissio päättelee siksi johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa luetelluista toimenpiteistä, että on olemassa etukäteen selkeästi määriteltyjä todellisia julkisen palvelun velvoitteita. Siten ensimmäinen Altmark-kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(101)

Komissio totesi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Tšekin viranomaiset olivat esittäneet sille sopimukset, joiden perusteella Ústín alueviranomaiset järjestivät julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen toimijoiden kanssa. Näissä sopimuksissa määritellään, mikä on liikennepalvelujen tarjontaan liittyvän julkisen palvelun velvoitteen laajuus. Tarkemmin sanottuna näissä sopimuksissa määritellään reitit, joilla linja-autoliikenteen tarjoajat toimivat, aikataulut ja objektiivinen arvio todistettavissa olevasta tappiosta. Se, että nämä reitit eivät voi toimia kaupalliselta pohjalta, osoitetaan vertaamalla arvioita todistettavissa olevasta tappiosta ja kyseisten reittien todellisia tappioita, jotka esitetään edellä taulukoissa 1–9. Lisäksi toimijat eivät voi yksipuolisesti päättää lopettaa toimintaa kannattamattomilla reiteillä, eivätkä ne voi vaikuttaa liikennöimiensä reittien laajuuteen ja vuorotiheyteen. Näin ollen ne kantavat tiettyjä liiketoimintariskejä, jotka johtuvat siitä, että niille voi aiheutua taloudellista menetystä, jos niiden toiminnasta aiheutuneet tappiot ovat suuremmat kuin mitä etukäteen vahvistettiin objektiiviseksi arvioksi tosiasiallisesta tappiosta. Komissio päättelee siksi johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa luetelluista toimenpiteistä, että on olemassa etukäteen selkeästi määriteltyjä todellisia julkisen palvelun velvoitteita. Siten ensimmäinen Altmark-kriteeri täyttyy.

| (102) | Kun kyse on toisesta Altmark-kriteeristä, korvauksen laskemisen perustan muodostavat parametrit on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne tarjoa taloudellista etua, joka asettaisi korvauksen saavan yrityksen kilpailevia yrityksiä parempaan asemaan. Tarve vahvistaa korvauksen parametrit etukäteen ei tarkoita sitä, että korvaus olisi laskettava ennalta määrätyn kaavan perusteella. Tärkeää on ainoastaan se, että alusta alkaen on selvää, kuinka korvaus määritetään. |
| --- | --- |

(102)

Kun kyse on toisesta Altmark-kriteeristä, korvauksen laskemisen perustan muodostavat parametrit on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne tarjoa taloudellista etua, joka asettaisi korvauksen saavan yrityksen kilpailevia yrityksiä parempaan asemaan. Tarve vahvistaa korvauksen parametrit etukäteen ei tarkoita sitä, että korvaus olisi laskettava ennalta määrätyn kaavan perusteella. Tärkeää on ainoastaan se, että alusta alkaen on selvää, kuinka korvaus määritetään.

| (103) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että julkisen palvelun korvaus on laskettu näissä sopimuksissa oletetun kilometrikohtaisen hinnan ja oletetun tuoton pohjalta. Komissio katsoi, että tällaisella menetelmällä voitaisiin varmistaa objektiivisesti ja läpinäkyvästi korvauksen laskeminen ennakolta. Komissio ei ollut kuitenkaan saanut riittävästi tietoa käytetystä menetelmästä vahvistaa oletettu kilometrikohtainen hinta tässä tapauksessa ja se ei voinut sen vuoksi vielä päätellä, onko toinen Altmark-kriteeri täytetty. |
| --- | --- |

(103)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että julkisen palvelun korvaus on laskettu näissä sopimuksissa oletetun kilometrikohtaisen hinnan ja oletetun tuoton pohjalta. Komissio katsoi, että tällaisella menetelmällä voitaisiin varmistaa objektiivisesti ja läpinäkyvästi korvauksen laskeminen ennakolta. Komissio ei ollut kuitenkaan saanut riittävästi tietoa käytetystä menetelmästä vahvistaa oletettu kilometrikohtainen hinta tässä tapauksessa ja se ei voinut sen vuoksi vielä päätellä, onko toinen Altmark-kriteeri täytetty.

| (104) | Tšekin viranomaiset ovat sittemmin tarkentaneet, että sovellettavassa Tšekin lainsäädännössä määritellään kaikki parametrit, joiden perusteella nämä korvaukset lasketaan, erityisesti palvelujen kustannukset, tulot ja kohtuullinen voitto. Näin ollen kukin Ústín alueen ja toimijan välinen sopimus sisälsi asiaankuuluvat parametrit, joilla objektiivinen arvio tosiasiallisesta tappiosta lasketaan. Arvio perustuu a) sopimuksessa sovitun kilometrikohtaisen hinnan ja b) toimijan asiaankuuluvista palveluista saaman tuoton väliseen eroon. Kilometrikohtainen hinta käsitti i) toimintakustannukset ja ii) kohtuullisen voiton. |
| --- | --- |

(104)

Tšekin viranomaiset ovat sittemmin tarkentaneet, että sovellettavassa Tšekin lainsäädännössä määritellään kaikki parametrit, joiden perusteella nämä korvaukset lasketaan, erityisesti palvelujen kustannukset, tulot ja kohtuullinen voitto. Näin ollen kukin Ústín alueen ja toimijan välinen sopimus sisälsi asiaankuuluvat parametrit, joilla objektiivinen arvio tosiasiallisesta tappiosta lasketaan. Arvio perustuu a) sopimuksessa sovitun kilometrikohtaisen hinnan ja b) toimijan asiaankuuluvista palveluista saaman tuoton väliseen eroon. Kilometrikohtainen hinta käsitti i) toimintakustannukset ja ii) kohtuullisen voiton.

| (105) | Kun kyse on kunkin toimijan välisestä hintaerosta kilometriä kohti, Tšekin viranomaiset ilmoittivat, että ne heijastavat kunkin toimijan erilaista tilannetta (esimerkiksi kustannukset kilometriä kohti ovat luonnollisesti erilaiset maaseudulla ja esikaupunkialueilla). Joka tapauksessa kunkin toimijan hintojen laskentaan käytetyt kaikki parametrit vahvistettiin selvästi ennakolta eri sopimuksissa. Alueviranomaisilla oli myös valtuudet tarkistaa, että tällaisiin arvioihin käytetyt tiedot olivat oikeita ja vastasivat kyseisen toimijan tilannetta. |
| --- | --- |

(105)

Kun kyse on kunkin toimijan välisestä hintaerosta kilometriä kohti, Tšekin viranomaiset ilmoittivat, että ne heijastavat kunkin toimijan erilaista tilannetta (esimerkiksi kustannukset kilometriä kohti ovat luonnollisesti erilaiset maaseudulla ja esikaupunkialueilla). Joka tapauksessa kunkin toimijan hintojen laskentaan käytetyt kaikki parametrit vahvistettiin selvästi ennakolta eri sopimuksissa. Alueviranomaisilla oli myös valtuudet tarkistaa, että tällaisiin arvioihin käytetyt tiedot olivat oikeita ja vastasivat kyseisen toimijan tilannetta.

| (106) | Komissio katsoi tästä syystä, että korvauksen laskemiseen sovellettavat parametrit on määritetty etukäteen objektiivisesti ja avoimesti. Toinen Altmark-kriteeri on siis täytetty johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(106)

Komissio katsoi tästä syystä, että korvauksen laskemiseen sovellettavat parametrit on määritetty etukäteen objektiivisesti ja avoimesti. Toinen Altmark-kriteeri on siis täytetty johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden osalta.

| (107) | Kun kyse on kolmannesta Altmark-kriteeristä, komissio toteaa, että lopullinen korvauksen maksatus tapahtuu vasta, kun toimija on toimittanut asiakirjat, joilla palvelun suorittamisesta aiheutuneet tosiasialliset tappiot todistetaan. Samalla korvauksen enimmäismäärä rajoitetaan etukäteen objektiivisella arviolla tosiasiallisesta tappiosta, joka sisällytetään sopimukseen. |
| --- | --- |

(107)

Kun kyse on kolmannesta Altmark-kriteeristä, komissio toteaa, että lopullinen korvauksen maksatus tapahtuu vasta, kun toimija on toimittanut asiakirjat, joilla palvelun suorittamisesta aiheutuneet tosiasialliset tappiot todistetaan. Samalla korvauksen enimmäismäärä rajoitetaan etukäteen objektiivisella arviolla tosiasiallisesta tappiosta, joka sisällytetään sopimukseen.

| (108) | Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentin mukaisesti objektiivinen arvio todistettavissa olevasta tappiosta muodostaa ennakolta vahvistettavan enimmäismäärän, jota enemmän toimivaltainen viranomainen ei voi korvata tosiasiallisia tappioita (27). Näin ollen jos toimija vaatii korkeampaa tappiokorvausta sopimuksen täyttämisen jälkeen, viranomaiset eivät voi kattaa näitä tappioita. Jos tosiasialliset tappiot ovat vähäisemmät kuin oletetut arvioidut tappiot, ainoastaan tosiasialliset tappiot korvataan. |
| --- | --- |

(108)

Maantieliikennelain 19 b §:n 3 momentin mukaisesti objektiivinen arvio todistettavissa olevasta tappiosta muodostaa ennakolta vahvistettavan enimmäismäärän, jota enemmän toimivaltainen viranomainen ei voi korvata tosiasiallisia tappioita (27). Näin ollen jos toimija vaatii korkeampaa tappiokorvausta sopimuksen täyttämisen jälkeen, viranomaiset eivät voi kattaa näitä tappioita. Jos tosiasialliset tappiot ovat vähäisemmät kuin oletetut arvioidut tappiot, ainoastaan tosiasialliset tappiot korvataan.

| (109) | Tästä on osoituksena se, että toimijoille maksettu todellinen korvaus, kuten taulukossa 2, taulukossa 4, taulukossa 7 ja taulukossa 9 esitetään, on monessa tapauksessa alhaisempi kuin sopimuksessa eritellyt ennustetut tappiot, kuten käy ilmi sarakkeesta ”Todistettavissa oleva tappio yhteensä” taulukossa 1, taulukossa 3, taulukossa 6 ja taulukossa 8. |
| --- | --- |

(109)

Tästä on osoituksena se, että toimijoille maksettu todellinen korvaus, kuten taulukossa 2, taulukossa 4, taulukossa 7 ja taulukossa 9 esitetään, on monessa tapauksessa alhaisempi kuin sopimuksessa eritellyt ennustetut tappiot, kuten käy ilmi sarakkeesta ”Todistettavissa oleva tappio yhteensä” taulukossa 1, taulukossa 3, taulukossa 6 ja taulukossa 8.

| (110) | Näiden enimmäismäärien korottaminen on mahdollista vain ennakoimattomien kustannuksien esiintyessä, mistä ei ole kuitenkaan kyse missään tässä päätöksessä tarkastellussa alueellisen liikenteen sopimuksessa. Kun kyse on käsitteestä ”ennakoimattomat kustannukset”, joista komissio ilmaisi epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, kyseinen käsite koskee kustannuksia, jotka eivät riipu yhtiöiden hallinnointipäätöksistä, esimerkiksi luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot ja valmisteverojen ja arvonlisäveron muutokset. Toimijan on korvausta vaatiessaan osoitettava, että nämä kustannukset aiheutuivat tosiasiallisesti julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä. Korvauksen enimmäismäärään sovellettavan poikkeuksen olemassaolo ei kuitenkaan vaaranna korvausmekanismin mahdollisuutta varmistaa, ettei toimijan saama lopullinen korvaus ylitä sen tosiasiallisia tappioita. |
| --- | --- |

(110)

Näiden enimmäismäärien korottaminen on mahdollista vain ennakoimattomien kustannuksien esiintyessä, mistä ei ole kuitenkaan kyse missään tässä päätöksessä tarkastellussa alueellisen liikenteen sopimuksessa. Kun kyse on käsitteestä ”ennakoimattomat kustannukset”, joista komissio ilmaisi epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, kyseinen käsite koskee kustannuksia, jotka eivät riipu yhtiöiden hallinnointipäätöksistä, esimerkiksi luonnonmullistukset, valtion hintainterventiot ja valmisteverojen ja arvonlisäveron muutokset. Toimijan on korvausta vaatiessaan osoitettava, että nämä kustannukset aiheutuivat tosiasiallisesti julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä. Korvauksen enimmäismäärään sovellettavan poikkeuksen olemassaolo ei kuitenkaan vaaranna korvausmekanismin mahdollisuutta varmistaa, ettei toimijan saama lopullinen korvaus ylitä sen tosiasiallisia tappioita.

| (111) | Kun määritetään kohtuullinen voitto, joka muodostaa osan kustannusten laskentaa ja josta komissio esitti epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, Tšekin viranomaiset osoittivat, että keskimääräinen voitto vuonna 2005 oli 1,53 Tšekin korunaa kilometriä kohti. Koska keskihinta kilometriä kohti vuonna 2005 oli 30,60 Tšekin korunaa, keskimääräinen voittomarginaali oli noin viisi prosenttia, mitä komissio pitää kohtuullisena. Vuonna 2007 keskimääräinen voitto oli 0,97 Tšekin korunaa kilometriä kohti ja keskimääräinen hinta kilometriä kohti oli 30,24 Tšekin korunaa. Keskimääräinen voittomarginaali oli siten noin 3,2 prosenttia. Tšekin viranomaiset eivät esittäneet keskimääräistä voittoa vuodelta 2006. Keskimääräinen voittomarginaali vuonna 2006 oli kuitenkin todennäköisesti samaa luokkaa kuin vuonna 2005 ja 2007, koska muut asiaankuuluvat luvut (esim. vuonna 2007 keskimääräinen hinta kilometriä kohti oli 31,72 Tšekin korunaa ja keskimääräinen todistettavissa oleva tappio kilometriä kohti oli 17,49 Tšekin korunaa) pysyivät samalla tasolla ja kohtuullisen voiton laskemiseen käytetty menetelmä oli sama (ks. alaviite 9). |
| --- | --- |

(111)

Kun määritetään kohtuullinen voitto, joka muodostaa osan kustannusten laskentaa ja josta komissio esitti epäilyjä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, Tšekin viranomaiset osoittivat, että keskimääräinen voitto vuonna 2005 oli 1,53 Tšekin korunaa kilometriä kohti. Koska keskihinta kilometriä kohti vuonna 2005 oli 30,60 Tšekin korunaa, keskimääräinen voittomarginaali oli noin viisi prosenttia, mitä komissio pitää kohtuullisena. Vuonna 2007 keskimääräinen voitto oli 0,97 Tšekin korunaa kilometriä kohti ja keskimääräinen hinta kilometriä kohti oli 30,24 Tšekin korunaa. Keskimääräinen voittomarginaali oli siten noin 3,2 prosenttia. Tšekin viranomaiset eivät esittäneet keskimääräistä voittoa vuodelta 2006. Keskimääräinen voittomarginaali vuonna 2006 oli kuitenkin todennäköisesti samaa luokkaa kuin vuonna 2005 ja 2007, koska muut asiaankuuluvat luvut (esim. vuonna 2007 keskimääräinen hinta kilometriä kohti oli 31,72 Tšekin korunaa ja keskimääräinen todistettavissa oleva tappio kilometriä kohti oli 17,49 Tšekin korunaa) pysyivät samalla tasolla ja kohtuullisen voiton laskemiseen käytetty menetelmä oli sama (ks. alaviite 9).

| (112) | Tästä syystä komissio toteaa, että kolmas Altmark-kriteeri täyttyy johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(112)

Tästä syystä komissio toteaa, että kolmas Altmark-kriteeri täyttyy johdanto-osan 96 kappaleen a, b ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden osalta.

| (113) | Lopuksi neljäs Altmark-kriteeri edellyttää, että julkisten palvelujen tarjoaja on valittu julkisessa hankintamenettelyssä tai että kustannukset palvelun tarjoamiseksi rajoitetaan hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannuksiin vertailuanalyysin perusteella. |
| --- | --- |

(113)

Lopuksi neljäs Altmark-kriteeri edellyttää, että julkisten palvelujen tarjoaja on valittu julkisessa hankintamenettelyssä tai että kustannukset palvelun tarjoamiseksi rajoitetaan hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannuksiin vertailuanalyysin perusteella.

| (114) | Kun kyse on Tšekin viranomaisten toimittamista tiedoista, jotka koskevat johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltuja toimenpiteitä, Ústín alueen ja toimijoiden väliset sopimussuhteet vuosina 2005 ja 2006 vahvistettiin yksinkertaisesti pidentämällä voimassa olevia sopimuksia, ja 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliset sopimukset tehtiin neuvottelumenettelyn perusteella. Kummassakin menettelyssä muita toimijoita estettiin esittämästä tarjouksia liikennepalvelujen tarjoamiseksi kyseisenä ajanjaksona ja kumpikaan ei muodostaa julkisia hankintoja koskevaa menettelyä, jossa on mahdollista valita tarjoukset markkinaolosuhteiden perusteella, mitä edellytetään neljännen Altmark-kriteerin ensimmäisessä osassa (28). |
| --- | --- |

(114)

Kun kyse on Tšekin viranomaisten toimittamista tiedoista, jotka koskevat johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltuja toimenpiteitä, Ústín alueen ja toimijoiden väliset sopimussuhteet vuosina 2005 ja 2006 vahvistettiin yksinkertaisesti pidentämällä voimassa olevia sopimuksia, ja 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliset sopimukset tehtiin neuvottelumenettelyn perusteella. Kummassakin menettelyssä muita toimijoita estettiin esittämästä tarjouksia liikennepalvelujen tarjoamiseksi kyseisenä ajanjaksona ja kumpikaan ei muodostaa julkisia hankintoja koskevaa menettelyä, jossa on mahdollista valita tarjoukset markkinaolosuhteiden perusteella, mitä edellytetään neljännen Altmark-kriteerin ensimmäisessä osassa (28).

| (115) | Näin ollen komission on tutkittava, onko täyttyvätkö neljännen Altmark-kriteerin toisessa osassa tarkoitetun vaihtoehdon edellytykset kyseisten sopimusten osalta. Tämän vaihtoehdon mukaan korvaustaso on määritettävä tarkastelemalla niitä kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi (vertailukohta). |
| --- | --- |

(115)

Näin ollen komission on tutkittava, onko täyttyvätkö neljännen Altmark-kriteerin toisessa osassa tarkoitetun vaihtoehdon edellytykset kyseisten sopimusten osalta. Tämän vaihtoehdon mukaan korvaustaso on määritettävä tarkastelemalla niitä kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi (vertailukohta).

| (116) | Tšekin viranomaiset väittävät, että toimijoiden korvaustaso vuosina 2005 ja 2006 vastasi hyvin johdetun ja riittävillä välineillä varustetun keskivertoyrityksen kustannuksia. Ne väittävät, että tämä voidaan todistaa vertaamalla vuosien 2005 ja 2006 hintoja niihin, jotka perustuvat avoimiin ja läpinäkyviin palveluja koskeviin tarjouskilpailuihin vuodesta 2007 lähtien. Vuonna 2005 keskihinta oli 30,60 Tšekin korunaa kilometriä kohti (keskimääräiset kustannukset olivat 29,06 Tšekin korunaa kilometriä kohti) ja vuoden 2007 tarjouksiin perustuva keskihinta oli 30,24 Tšekin korunaa kilometriä kohti (keskimääräiset kustannukset 29,22 Tšekin korunaa kilometriä kohti). Lisäksi vaikka eri toimijoiden hinta vaihteli 21,50 ja 37,16 Tšekin korunan välillä kilometriä kohti vuonna 2005, se vaihteli 25,48 ja 45,79 Tšekin korunan välillä kilometriä kohti vuonna 2007. Tšekin viranomaiset väittävät, että koska keskimääräinen hinta kilometriä kohti ja yksittäiset hinnat eivät poikkea olennaisesti vuosien 2005 ja 2007 välillä, vuoden 2005 hintojen olisi katsottava vastaavan kustannuksia, joita aiheutuu hyvin johdetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle. Lisäksi Tšekin viranomaiset toimittivat asiantuntijalausunnon, joka osoitti, että kantelijan poikkeuksellisen korkeita hintoja lukuun ottamatta kaikkien muiden toimijoiden hinnat vastasivat kustannuksia, joita aiheutuu hyvin johdetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle. |
| --- | --- |

(116)

Tšekin viranomaiset väittävät, että toimijoiden korvaustaso vuosina 2005 ja 2006 vastasi hyvin johdetun ja riittävillä välineillä varustetun keskivertoyrityksen kustannuksia. Ne väittävät, että tämä voidaan todistaa vertaamalla vuosien 2005 ja 2006 hintoja niihin, jotka perustuvat avoimiin ja läpinäkyviin palveluja koskeviin tarjouskilpailuihin vuodesta 2007 lähtien. Vuonna 2005 keskihinta oli 30,60 Tšekin korunaa kilometriä kohti (keskimääräiset kustannukset olivat 29,06 Tšekin korunaa kilometriä kohti) ja vuoden 2007 tarjouksiin perustuva keskihinta oli 30,24 Tšekin korunaa kilometriä kohti (keskimääräiset kustannukset 29,22 Tšekin korunaa kilometriä kohti). Lisäksi vaikka eri toimijoiden hinta vaihteli 21,50 ja 37,16 Tšekin korunan välillä kilometriä kohti vuonna 2005, se vaihteli 25,48 ja 45,79 Tšekin korunan välillä kilometriä kohti vuonna 2007. Tšekin viranomaiset väittävät, että koska keskimääräinen hinta kilometriä kohti ja yksittäiset hinnat eivät poikkea olennaisesti vuosien 2005 ja 2007 välillä, vuoden 2005 hintojen olisi katsottava vastaavan kustannuksia, joita aiheutuu hyvin johdetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle. Lisäksi Tšekin viranomaiset toimittivat asiantuntijalausunnon, joka osoitti, että kantelijan poikkeuksellisen korkeita hintoja lukuun ottamatta kaikkien muiden toimijoiden hinnat vastasivat kustannuksia, joita aiheutuu hyvin johdetulle ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle.

| (117) | Komissio huomauttaa, että edeltävässä johdanto-osan kappaleessa kuvattujen tilastotietojen käytöllä pyritään näyttämään toteen, että hinta määriteltiin keskivertoyritysten kustannusten perusteella. Kuitenkin, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, historiallisten hintatilastojen käyttö ei johda päätelmään, että toimijoita, jotka suostuivat tarjoamaan palveluita vuoden 2005 hintatason mukaisesti, olisi pidettävä hyvin johdettuina toimijoina. Hintojen vakiinnuttaminen aiemman tason perusteella ei motivoi liikenteen alan toimijoiden kustannushallinnan tehokkuutta. Toisaalta jos jotkin merkittävät kustannusparametrit muuttuvat (esimerkiksi polttoaineen hinta), historialliset hintatiedot vanhentuvat välittömästi. Lisäksi Tšekin viranomaiset eivät ole soveltaneet vertailukohteena olevien yritysten tunnistamisessa mitään objektiivisia perusteita, joiden katsotaan taloudellisesta näkökulmasta edustavan tyydyttävää hallinnointia, ja ne eivät perustaneet arviota mihinkään tuottavuutta edustaviin tai toimitusten laatuun liittyviin analyyttisiin indikaattoreihin (29). |
| --- | --- |

(117)

Komissio huomauttaa, että edeltävässä johdanto-osan kappaleessa kuvattujen tilastotietojen käytöllä pyritään näyttämään toteen, että hinta määriteltiin keskivertoyritysten kustannusten perusteella. Kuitenkin, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, historiallisten hintatilastojen käyttö ei johda päätelmään, että toimijoita, jotka suostuivat tarjoamaan palveluita vuoden 2005 hintatason mukaisesti, olisi pidettävä hyvin johdettuina toimijoina. Hintojen vakiinnuttaminen aiemman tason perusteella ei motivoi liikenteen alan toimijoiden kustannushallinnan tehokkuutta. Toisaalta jos jotkin merkittävät kustannusparametrit muuttuvat (esimerkiksi polttoaineen hinta), historialliset hintatiedot vanhentuvat välittömästi. Lisäksi Tšekin viranomaiset eivät ole soveltaneet vertailukohteena olevien yritysten tunnistamisessa mitään objektiivisia perusteita, joiden katsotaan taloudellisesta näkökulmasta edustavan tyydyttävää hallinnointia, ja ne eivät perustaneet arviota mihinkään tuottavuutta edustaviin tai toimitusten laatuun liittyviin analyyttisiin indikaattoreihin (29).

| (118) | Kun kyse on johdanto-osan 96 kappaleen c kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, Tšekin viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle mitään tietoja, joissa osoitetaan, että sopimusten korvaustaso 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välillä määritettiin hyvin johdetun ja riittävillä välineillä varustetun keskivertoyrityksen kustannuksista tehdyn arvion perusteella. |
| --- | --- |

(118)

Kun kyse on johdanto-osan 96 kappaleen c kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, Tšekin viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle mitään tietoja, joissa osoitetaan, että sopimusten korvaustaso 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välillä määritettiin hyvin johdetun ja riittävillä välineillä varustetun keskivertoyrityksen kustannuksista tehdyn arvion perusteella.

| (119) | Näin ollen, koska kaikkia vaatimuksia neljännen Altmark-kriteerin toisesta vaihtoehdosta ei ole täytetty, komissio ei voi päätellä, että johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdissa tarkoitetuista toimenpiteistä johtuva korvauksen määrä vahvistettiin tasolle, jolla taataan, ettei tietyille toimijoille koitunut etua. Sen vuoksi komissio katsoo, että johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden vuoksi myönnetyt julkisen palvelun korvaukset tarjosivat taloudellista etua samassa johdanto-osan kappaleessa tarkoitetuille alueellisen julkisen liikenteen toimijoille. |
| --- | --- |

(119)

Näin ollen, koska kaikkia vaatimuksia neljännen Altmark-kriteerin toisesta vaihtoehdosta ei ole täytetty, komissio ei voi päätellä, että johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdissa tarkoitetuista toimenpiteistä johtuva korvauksen määrä vahvistettiin tasolle, jolla taataan, ettei tietyille toimijoille koitunut etua. Sen vuoksi komissio katsoo, että johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden vuoksi myönnetyt julkisen palvelun korvaukset tarjosivat taloudellista etua samassa johdanto-osan kappaleessa tarkoitetuille alueellisen julkisen liikenteen toimijoille.

| (120) | Kun kyse on johdanto-osan 96 kappaleen b kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 väliseksi ajanjaksoksi tehdyt julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset tehtiin tarjouskilpailun perusteella. Ústín alue jaettiin tarjousmenettelyssä viiteentoista toimialueeseen, joista toimijat pystyivät tekemään erillisiä tarjouksia. Tarjouspyyntöilmoitus julkaistiin Ústín alueen julkisten ilmoitusten verkkosivulla ja kahdessa koko Tšekin kattavassa päivälehdessä. Kaksikymmentäkolme toimijaa haki tarjousasiakirjat. Ratkaisuperusteet annettiin etukäteen tiedoksi: valinta tehtiin ainoastaan hinnan perusteella, mitään laatuparametreja ei arvioitu, ja tarjouksen voittaja oli toimija, joka tarjosi alimman hinnan kilometriä kohti. Tarjousmenettely oli siten riittävästi julkistettu, avoin ja läpinäkyvä. |
| --- | --- |

(120)

Kun kyse on johdanto-osan 96 kappaleen b kohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 väliseksi ajanjaksoksi tehdyt julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset tehtiin tarjouskilpailun perusteella. Ústín alue jaettiin tarjousmenettelyssä viiteentoista toimialueeseen, joista toimijat pystyivät tekemään erillisiä tarjouksia. Tarjouspyyntöilmoitus julkaistiin Ústín alueen julkisten ilmoitusten verkkosivulla ja kahdessa koko Tšekin kattavassa päivälehdessä. Kaksikymmentäkolme toimijaa haki tarjousasiakirjat. Ratkaisuperusteet annettiin etukäteen tiedoksi: valinta tehtiin ainoastaan hinnan perusteella, mitään laatuparametreja ei arvioitu, ja tarjouksen voittaja oli toimija, joka tarjosi alimman hinnan kilometriä kohti. Tarjousmenettely oli siten riittävästi julkistettu, avoin ja läpinäkyvä.

| (121) | Tšekin viranomaisten mukaan tarjottu hinta vaihteli 27,57 ja 43,73 Tšekin korunan/km välillä. Jos DPÚK:n tarjousta ei oteta huomioon, hinta vaihteli 27,57 ja 33,5 Tšekin korunan/km välillä. Toimijat tarjosivat kilometrikohtaiset hinnat niitä toimialueita varten, joista ne päättivät tehdä tarjouksen. ČSAD Česká Lípa voitti kaikki 15 tarjouspyyntöä. Koska tämä toimija ei pystynyt lopulta tarjoamaan palvelua, Ústín alue teki julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset toiseksi tulleiden tarjoajien kanssa, jos tämä oli mahdollista (näin oli yhdeksällä toimialueella). Toiseksi eniten tarjoavan valitseminen tapauksessa, jossa korkeimman tarjouksen tekijä ei pysty suorittamaan palvelua, ei kumoa toteamusta, että näillä yhdeksällä toimialueella valittu tarjous lopulta valittiin riittävästi julkistetun, avoimen ja läpinäkyvän tarjouskilpailun perusteella neljännen Altmark-kriteerin ensimmäisen osan mukaisesti. |
| --- | --- |

(121)

Tšekin viranomaisten mukaan tarjottu hinta vaihteli 27,57 ja 43,73 Tšekin korunan/km välillä. Jos DPÚK:n tarjousta ei oteta huomioon, hinta vaihteli 27,57 ja 33,5 Tšekin korunan/km välillä. Toimijat tarjosivat kilometrikohtaiset hinnat niitä toimialueita varten, joista ne päättivät tehdä tarjouksen. ČSAD Česká Lípa voitti kaikki 15 tarjouspyyntöä. Koska tämä toimija ei pystynyt lopulta tarjoamaan palvelua, Ústín alue teki julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset toiseksi tulleiden tarjoajien kanssa, jos tämä oli mahdollista (näin oli yhdeksällä toimialueella). Toiseksi eniten tarjoavan valitseminen tapauksessa, jossa korkeimman tarjouksen tekijä ei pysty suorittamaan palvelua, ei kumoa toteamusta, että näillä yhdeksällä toimialueella valittu tarjous lopulta valittiin riittävästi julkistetun, avoimen ja läpinäkyvän tarjouskilpailun perusteella neljännen Altmark-kriteerin ensimmäisen osan mukaisesti.

| (122) | Komissio katsoo siksi, että Ústín alueen myöntämä julkisen palvelun korvaus johdanto-osan 96 kappaleen b kohdassa tarkoitetun toimenpiteen vuoksi ei tarjoa etua kyseisessä johdanto-osan kappaleessa luetelluille toimijoille eikä sen vuoksi ole perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteen katsominen valtiontueksi edellyttää kyseiseen säännöksen mukaan kaikkien johdanto-osan 95 kappaleessa lueteltujen neljän kriteerin täyttymistä, joten johdanto-osan 96 kappaleen b kohdassa mainitun toimenpiteen tarkastelua ei ole tarvetta jatkaa, koska se ei tarjoa etua. |
| --- | --- |

(122)

Komissio katsoo siksi, että Ústín alueen myöntämä julkisen palvelun korvaus johdanto-osan 96 kappaleen b kohdassa tarkoitetun toimenpiteen vuoksi ei tarjoa etua kyseisessä johdanto-osan kappaleessa luetelluille toimijoille eikä sen vuoksi ole perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteen katsominen valtiontueksi edellyttää kyseiseen säännöksen mukaan kaikkien johdanto-osan 95 kappaleessa lueteltujen neljän kriteerin täyttymistä, joten johdanto-osan 96 kappaleen b kohdassa mainitun toimenpiteen tarkastelua ei ole tarvetta jatkaa, koska se ei tarjoa etua.

7.1.1.3   Valikoivuus

| (123) | Johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden vuoksi myönnetty etu on valikoiva, koska ainoastaan tietyt yritykset hyötyvät näistä korvauksista. |
| --- | --- |

(123)

Johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden vuoksi myönnetty etu on valikoiva, koska ainoastaan tietyt yritykset hyötyvät näistä korvauksista.

7.1.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (124) | Valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan vastaanottajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (30). Käytännöllisesti tarkasteltuna kilpailun katsotaan vääristyvän perustamissopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla, jos valtio antaa taloudellista etua yritykselle vapautetulla alalla, jossa on tai voi olla kilpailua (31). |
| --- | --- |

(124)

Valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan vastaanottajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee (30). Käytännöllisesti tarkasteltuna kilpailun katsotaan vääristyvän perustamissopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla, jos valtio antaa taloudellista etua yritykselle vapautetulla alalla, jossa on tai voi olla kilpailua (31).

| (125) | Tuen, joka on myönnetty toimijoille markkinoilla tai alalla, jota ei ole vielä vapautettu avaamalla markkinat ulkopuoliselle kilpailulle, ei katsota olevan perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska se ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Altmark-tuomiossa pannaan merkille, että useat jäsenvaltiot ovat vuodesta 1995 alkaen ryhtyneet avaamaan tiettyjä liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle siten, että useat yritykset tarjoavat jo kaupunki- tai esikaupunkiliikenteen taikka alueellisen liikenteen palveluja muissa jäsenvaltioissa kuin alkuperävaltiossaan. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, Tšekin vuodesta 2004 voimassa olleen lainsäädännön mukaan julkisen palvelun sopimuksen mukaan tarjotun alueellisen linja-autoliikenteen voivat hoitaa kaikki toimijat, joilla on lupa tietylle reitille, joilla on kaupan alan luvista annetun lain (”živnostenský zákon”) mukainen yleinen valtuutus (”koncese”) julkisen linja-autoliikenteen toimintaa varten ja jotka noudattavat sovittua aikataulua. Kuten kyseisessä johdanto-osan kappaleessa todetaan edelleen, alueellisen linja-autoliikenteen palvelut olivat tarkasteltavalla ajanjaksolla kokonaan vapautettuja Ústín alueella, koska kaikki toisen jäsenvaltion toimijat, jotka täyttivät lupakirjan saamista koskevat vaatimukset, voivat tarjota alueellisia linja-autoliikenteen palveluja Tšekissä tarkasteltavalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(125)

Tuen, joka on myönnetty toimijoille markkinoilla tai alalla, jota ei ole vielä vapautettu avaamalla markkinat ulkopuoliselle kilpailulle, ei katsota olevan perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska se ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Altmark-tuomiossa pannaan merkille, että useat jäsenvaltiot ovat vuodesta 1995 alkaen ryhtyneet avaamaan tiettyjä liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle siten, että useat yritykset tarjoavat jo kaupunki- tai esikaupunkiliikenteen taikka alueellisen liikenteen palveluja muissa jäsenvaltioissa kuin alkuperävaltiossaan. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, Tšekin vuodesta 2004 voimassa olleen lainsäädännön mukaan julkisen palvelun sopimuksen mukaan tarjotun alueellisen linja-autoliikenteen voivat hoitaa kaikki toimijat, joilla on lupa tietylle reitille, joilla on kaupan alan luvista annetun lain (”živnostenský zákon”) mukainen yleinen valtuutus (”koncese”) julkisen linja-autoliikenteen toimintaa varten ja jotka noudattavat sovittua aikataulua. Kuten kyseisessä johdanto-osan kappaleessa todetaan edelleen, alueellisen linja-autoliikenteen palvelut olivat tarkasteltavalla ajanjaksolla kokonaan vapautettuja Ústín alueella, koska kaikki toisen jäsenvaltion toimijat, jotka täyttivät lupakirjan saamista koskevat vaatimukset, voivat tarjota alueellisia linja-autoliikenteen palveluja Tšekissä tarkasteltavalla ajanjaksolla.

| (126) | Näin ollen kaikkia alueelliselle linja-autoliikenteelle myönnettäviä korvauksia olisi pidettävä toimenpiteinä, jotka ovat omiaan vääristämään kilpailua linja-autojen matkustajaliikenteessä. |
| --- | --- |

(126)

Näin ollen kaikkia alueelliselle linja-autoliikenteelle myönnettäviä korvauksia olisi pidettävä toimenpiteinä, jotka ovat omiaan vääristämään kilpailua linja-autojen matkustajaliikenteessä.

| (127) | Lisäksi kilpailulle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle myönnetyn edun voidaan yleensä olettaa vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. ”Kun valtion taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan” (32). Johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdissa tarkoitettuja toimenpiteitä olisi sen vuoksi pidettävä toimenpiteinä, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siltä osin, kuin niillä on kielteinen vaikutus muissa jäsenvaltioissa perustettujen liikenneyritysten kykyyn tarjota palvelujaan Tšekissä ja ne vahvistavat julkisen palvelun korvauksia saavien yritysten markkina-asemaa. |
| --- | --- |

(127)

Lisäksi kilpailulle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle myönnetyn edun voidaan yleensä olettaa vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. ”Kun valtion taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan” (32). Johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdissa tarkoitettuja toimenpiteitä olisi sen vuoksi pidettävä toimenpiteinä, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siltä osin, kuin niillä on kielteinen vaikutus muissa jäsenvaltioissa perustettujen liikenneyritysten kykyyn tarjota palvelujaan Tšekissä ja ne vahvistavat julkisen palvelun korvauksia saavien yritysten markkina-asemaa.

7.1.2   DP Ústín saamat takaukset (johdanto-osan 96 kappaleen d kohdassa tarkoitettu toimenpide)

| (128) | DP Ústí sai Ústí nad Labemin kunnalta takauksina 35 miljoonaa Tšekin korunaa vuonna 2004 ja 5 miljoonan Tšekin korunaa vuonna 2005 pankkilainojen takaamiseksi. Kyseiset lainat saatiin Ústí nad Labemin ja Střekovin välisen johdinautolinjan rakentamisen viimeistelemistä varten. |
| --- | --- |

(128)

DP Ústí sai Ústí nad Labemin kunnalta takauksina 35 miljoonaa Tšekin korunaa vuonna 2004 ja 5 miljoonan Tšekin korunaa vuonna 2005 pankkilainojen takaamiseksi. Kyseiset lainat saatiin Ústí nad Labemin ja Střekovin välisen johdinautolinjan rakentamisen viimeistelemistä varten.

| (129) | Jotta tällaiset takaukset muodostaisivat tuen, niiden saajien olisi saatava niistä etua. Tältä osin olisi viitattava komission tiedonantoon EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (33). |
| --- | --- |

(129)

Jotta tällaiset takaukset muodostaisivat tuen, niiden saajien olisi saatava niistä etua. Tältä osin olisi viitattava komission tiedonantoon EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (33).

| (130) | Tiedonannossa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina katsotaan, että tietyissä olosuhteissa, joiden on esiinnyttävä samanaikaisesti, valtion myöntämiä takauksia ei voida pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(130)

Tiedonannossa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina katsotaan, että tietyissä olosuhteissa, joiden on esiinnyttävä samanaikaisesti, valtion myöntämiä takauksia ei voida pitää valtiontukena.

| (131) | Ensinnäkin lainanottaja ei saa olla taloudellisissa vaikeuksissa. Komissio tarkasteli DP Ústín tilejä ja totesi, että yritys ei ollut vaikeuksissa vuosina 2004 ja 2005, eli ajanjaksolla, jolloin se sai takaukset |
| --- | --- |

(131)

Ensinnäkin lainanottaja ei saa olla taloudellisissa vaikeuksissa. Komissio tarkasteli DP Ústín tilejä ja totesi, että yritys ei ollut vaikeuksissa vuosina 2004 ja 2005, eli ajanjaksolla, jolloin se sai takaukset

| (132) | Toiseksi takauksen laajuus on määriteltävä asianmukaisesti sen myöntämisajankohtana. Tämä merkitsee, että takauksen on liityttävä tiettyyn rahoitustoimeen, sen enimmäismäärän on oltava kiinteä ja sen on oltava ajallisesti rajattu. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa takaus oli todellakin mitattavissa, koska se liittyi suoraan kahteen pankkilainaan (35 ja 5 miljoonaa Tšekin korunaa). Lisäksi nämä lainat saatiin pelkästään julkisen liikenneinfrastruktuurin rahoittamiseen täydentävän johdinautoreitin rakentamiseksi Ústí nad Labemiin. Takaukset ovat lisäksi määräaikaisia, koska ne on myönnetty lainan takaisinmaksun ajaksi (eli 30 päivään kesäkuuta 2009 saakka 35 miljoonan Tšekin korunan lainan ja 31 päivään maaliskuuta 2010 saakka 5 miljoonan Tšekin korunan lainan osalta). |
| --- | --- |

(132)

Toiseksi takauksen laajuus on määriteltävä asianmukaisesti sen myöntämisajankohtana. Tämä merkitsee, että takauksen on liityttävä tiettyyn rahoitustoimeen, sen enimmäismäärän on oltava kiinteä ja sen on oltava ajallisesti rajattu. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa takaus oli todellakin mitattavissa, koska se liittyi suoraan kahteen pankkilainaan (35 ja 5 miljoonaa Tšekin korunaa). Lisäksi nämä lainat saatiin pelkästään julkisen liikenneinfrastruktuurin rahoittamiseen täydentävän johdinautoreitin rakentamiseksi Ústí nad Labemiin. Takaukset ovat lisäksi määräaikaisia, koska ne on myönnetty lainan takaisinmaksun ajaksi (eli 30 päivään kesäkuuta 2009 saakka 35 miljoonan Tšekin korunan lainan ja 31 päivään maaliskuuta 2010 saakka 5 miljoonan Tšekin korunan lainan osalta).

| (133) | Kolmanneksi takauksen ei pitäisi yleisesti ottaen kattaa yli 80 prosenttia lainasaamisen määrästä. Vaikka vaatimuksen noudattamatta jättäminen ei tarkoita, että takausta on automaattisesti pidettävä valtiontukena (EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina koskevan tiedonannon 4.4 kohta), komission on kuitenkin tutkittava kaikki takaukset, jotka kattavat kokonaan (tai lähes kokonaan) rahoitustoimen, kuten Ústí nad Labemin kunnan myöntämä takaus tekee. |
| --- | --- |

(133)

Kolmanneksi takauksen ei pitäisi yleisesti ottaen kattaa yli 80 prosenttia lainasaamisen määrästä. Vaikka vaatimuksen noudattamatta jättäminen ei tarkoita, että takausta on automaattisesti pidettävä valtiontukena (EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina koskevan tiedonannon 4.4 kohta), komission on kuitenkin tutkittava kaikki takaukset, jotka kattavat kokonaan (tai lähes kokonaan) rahoitustoimen, kuten Ústí nad Labemin kunnan myöntämä takaus tekee.

| (134) | Komissio toteaa, että DP Ústí, Ústí nad Labemin kunnan kokonaan omistama tytäryhtiö, sai yli 95 prosenttia tuloistaan kunnallisen linja-auto- ja raitiovaunuliikenteen julkisten palveluiden toteuttamisesta. Ústí nad Labemin kunta asetti DP Ústílle nämä julkisen palvelun tehtävät julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen perusteella. Lisäksi takauksilla katetut kaksi lainaa varattiin yksinomaan sellaisen johdinautoreitin rakentamiseen, jota käytettiin DP Ústín julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti. Siksi katetut lainat varattiin yksinomaan DP Ústín julkisen palvelun toimintaan. Lisäksi DP Ústí on yritys, jonka toiminta perustuu lähes yksinomaan asianmukaisesti asetettuun julkisen palvelun velvoitteeseen. |
| --- | --- |

(134)

Komissio toteaa, että DP Ústí, Ústí nad Labemin kunnan kokonaan omistama tytäryhtiö, sai yli 95 prosenttia tuloistaan kunnallisen linja-auto- ja raitiovaunuliikenteen julkisten palveluiden toteuttamisesta. Ústí nad Labemin kunta asetti DP Ústílle nämä julkisen palvelun tehtävät julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen perusteella. Lisäksi takauksilla katetut kaksi lainaa varattiin yksinomaan sellaisen johdinautoreitin rakentamiseen, jota käytettiin DP Ústín julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti. Siksi katetut lainat varattiin yksinomaan DP Ústín julkisen palvelun toimintaan. Lisäksi DP Ústí on yritys, jonka toiminta perustuu lähes yksinomaan asianmukaisesti asetettuun julkisen palvelun velvoitteeseen.

| (135) | Komissio katsoo näistä syistä, että takauksien kattaminen sataprosenttisesti on sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun tiedonannon 3.4 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(135)

Komissio katsoo näistä syistä, että takauksien kattaminen sataprosenttisesti on sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun tiedonannon 3.4 kohdan kanssa.

| (136) | Neljänneksi takauksesta olisi maksettava markkinaperusteinen hinta. Riskinkannosta pitäisi tavallisesti maksaa asianmukainen preemio taattavasta summasta. Jos takauksesta maksettu hinta on vähintään yhtä suuri kuin vastaava takaukseen liittyvän preemion viitearvo rahoitusmarkkinoilla, takaus ei ole tukea. |
| --- | --- |

(136)

Neljänneksi takauksesta olisi maksettava markkinaperusteinen hinta. Riskinkannosta pitäisi tavallisesti maksaa asianmukainen preemio taattavasta summasta. Jos takauksesta maksettu hinta on vähintään yhtä suuri kuin vastaava takaukseen liittyvän preemion viitearvo rahoitusmarkkinoilla, takaus ei ole tukea.

| (137) | Tässä tapauksessa takausmaksu oli 2,3 prosenttia. Tuensaaja oli pieni alueellinen linja-autoliikenteen toimija, joten asianmukaista takaukseen liittyvän preemion viitearvoa ei voitu löytää. Tšekin viranomaiset toimittivat kuitenkin näyttöä siitä, että korvaus takauksesta asetettiin kyseisenä ajankohtana riippumattoman asiantuntijan lausunnon ja markkinoilla vallitsevien tavanomaisten olosuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

(137)

Tässä tapauksessa takausmaksu oli 2,3 prosenttia. Tuensaaja oli pieni alueellinen linja-autoliikenteen toimija, joten asianmukaista takaukseen liittyvän preemion viitearvoa ei voitu löytää. Tšekin viranomaiset toimittivat kuitenkin näyttöä siitä, että korvaus takauksesta asetettiin kyseisenä ajankohtana riippumattoman asiantuntijan lausunnon ja markkinoilla vallitsevien tavanomaisten olosuhteiden perusteella.

| (138) | Lopuksi lainanottajan on periaatteessa pystyttävä hankkimaan markkinaehtoista lainaa rahoitusmarkkinoilla ilman valtion väliintuloa. Tältä osin Tšekin viranomaiset esittivät näytön saman pankin tarjoamasta toisesta lainasta elokuulta 2008, jolloin pankki tarjosi DP Ústílle 40 miljoonan Tšekin korunan lainan, johon liittyi kaksi vaihtoehtoista vakuutta: joko Ústí nad Labemin kunnan takaus tai DP Ústín omaisuutta koskeva panttaussitoumus. Lainaehdot olivat samat molemmissa vaihtoehdoissa, mikä vahvistettiin nimenomaan pankin kirjeessä. Tämä osoittaa, että DP Ústí pystyi saamaan lainaa samoin ehdoin myös ilman tarkasteltavana olevaa takausta. |
| --- | --- |

(138)

Lopuksi lainanottajan on periaatteessa pystyttävä hankkimaan markkinaehtoista lainaa rahoitusmarkkinoilla ilman valtion väliintuloa. Tältä osin Tšekin viranomaiset esittivät näytön saman pankin tarjoamasta toisesta lainasta elokuulta 2008, jolloin pankki tarjosi DP Ústílle 40 miljoonan Tšekin korunan lainan, johon liittyi kaksi vaihtoehtoista vakuutta: joko Ústí nad Labemin kunnan takaus tai DP Ústín omaisuutta koskeva panttaussitoumus. Lainaehdot olivat samat molemmissa vaihtoehdoissa, mikä vahvistettiin nimenomaan pankin kirjeessä. Tämä osoittaa, että DP Ústí pystyi saamaan lainaa samoin ehdoin myös ilman tarkasteltavana olevaa takausta.

| (139) | Vaikka tämä laina myönnettiin myöhemmin kuin tässä tapauksessa arvioidut takauksien kattamat lainat, ei ole viitteitä siitä, että DP Ústín taloudellinen tilanne oli merkitsevästi erilainen näinä kahtena kautena. DP Ústín 31 päivän joulukuuta 2004 taseen mukaan sen oma pääoma oli 668 miljoonaa Tšekin korunaa, ja sillä oli velkaa yhteensä ainoastaan 122 miljoonaa korunaa (mukaan lukien 35 miljoonan korunan taattu laina). Kun otetaan huomioon DP Ústín taloudellinen tilanne, se olisi voinut tarjota riittävät vakuudet jopa vuosina 2004 ja 2005. |
| --- | --- |

(139)

Vaikka tämä laina myönnettiin myöhemmin kuin tässä tapauksessa arvioidut takauksien kattamat lainat, ei ole viitteitä siitä, että DP Ústín taloudellinen tilanne oli merkitsevästi erilainen näinä kahtena kautena. DP Ústín 31 päivän joulukuuta 2004 taseen mukaan sen oma pääoma oli 668 miljoonaa Tšekin korunaa, ja sillä oli velkaa yhteensä ainoastaan 122 miljoonaa korunaa (mukaan lukien 35 miljoonan korunan taattu laina). Kun otetaan huomioon DP Ústín taloudellinen tilanne, se olisi voinut tarjota riittävät vakuudet jopa vuosina 2004 ja 2005.

| (140) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vaikka takaus kattaa sata prosenttia lainoista, Tšekin viranomaiset toimittivat riittävästi näyttöä siitä, etteivät takaukset tarjonneet taloudellista etua DP Ústílle. Näin ollen komissio päättelee, että DP Ústín saamat takaukset eivät ole perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(140)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vaikka takaus kattaa sata prosenttia lainoista, Tšekin viranomaiset toimittivat riittävästi näyttöä siitä, etteivät takaukset tarjonneet taloudellista etua DP Ústílle. Näin ollen komissio päättelee, että DP Ústín saamat takaukset eivät ole perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.1.3   DP Ústín pääoman korottaminen (johdanto-osan 96 kappaleen e kohdassa tarkoitettu toimenpide)

7.1.3.1   Valtion varat

| (141) | Ústí nad Labemin kunta korotti DP Ústín pääomaa. Näin ollen tähän toimenpiteeseen käytettiin valtion varoja. |
| --- | --- |

(141)

Ústí nad Labemin kunta korotti DP Ústín pääomaa. Näin ollen tähän toimenpiteeseen käytettiin valtion varoja.

7.1.3.2   Taloudellinen etu

| (142) | Tšekin viranomaiset väittävät, että pääoman korottamisen tarkoituksena oli rahoittaa vuodesta 1984 rakenteilla olleen johdinautoverkoston viimeinen vaihe. Ústí nad Labemin kunnan liikenneverkon sähköistämiseen tehdyt lisäinvestoinnit parantaisivat Tšekin viranomaisten mukaan ympäristöolosuhteita kunnassa. |
| --- | --- |

(142)

Tšekin viranomaiset väittävät, että pääoman korottamisen tarkoituksena oli rahoittaa vuodesta 1984 rakenteilla olleen johdinautoverkoston viimeinen vaihe. Ústí nad Labemin kunnan liikenneverkon sähköistämiseen tehdyt lisäinvestoinnit parantaisivat Tšekin viranomaisten mukaan ympäristöolosuhteita kunnassa.

| (143) | Pääoman korotuksen voidaan katsoa tarjoavan DP Ústílle etua ilman näyttöä siitä, että DP Ústí olisi voinut saada samankaltaista rahoitusta muista lähteistä tai että hypoteettinen yksityinen sijoittaja olisi voinut myös tarjota tällaisen pääoman korotuksen. |
| --- | --- |

(143)

Pääoman korotuksen voidaan katsoa tarjoavan DP Ústílle etua ilman näyttöä siitä, että DP Ústí olisi voinut saada samankaltaista rahoitusta muista lähteistä tai että hypoteettinen yksityinen sijoittaja olisi voinut myös tarjota tällaisen pääoman korotuksen.

7.1.3.3   Valikoivuus

| (144) | Pääoman korotus on valikoiva siltä osin, että se on myönnetty vain yhdelle yritykselle, DP Ústílle. |
| --- | --- |

(144)

Pääoman korotus on valikoiva siltä osin, että se on myönnetty vain yhdelle yritykselle, DP Ústílle.

7.1.3.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (145) | Valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan vastaanottajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee. Käytännöllisesti tarkasteltuna kilpailun katsotaan vääristyvän perustamissopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla, jos valtio antaa taloudellista etua yritykselle vapautetulla alalla, jossa on tai voi olla kilpailua. |
| --- | --- |

(145)

Valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan vastaanottajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee. Käytännöllisesti tarkasteltuna kilpailun katsotaan vääristyvän perustamissopimuksen 107 artiklassa tarkoitetulla tavalla, jos valtio antaa taloudellista etua yritykselle vapautetulla alalla, jossa on tai voi olla kilpailua.

| (146) | Lisäksi kilpailulle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle myönnetyn edun voidaan yleensä olettaa vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Jopa se, että julkista tukea myönnetään yritykselle, joka tuottaa ainoastaan paikallisia tai alueellisia palveluja eikä tarjoa mitään palveluja kotivaltionsa ulkopuolella, voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos muista jäsenvaltioista peräisin olevat yritykset voisivat tarjota tällaisia palveluita. Niinpä jos viranomainen myöntää pääoman korotuksen liikennepalveluja tarjoavalle yritykselle, näiden palvelujen tarjontaa voidaan ylläpitää tai lisätä, mikä johtaa siihen, että muiden jäsenvaltioiden yritysten mahdollisuudet tarjota liikennepalveluita kyseisen jäsenvaltion markkinoilla vähentyvät (34). |
| --- | --- |

(146)

Lisäksi kilpailulle avoimilla markkinoilla toimivalle yritykselle myönnetyn edun voidaan yleensä olettaa vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Jopa se, että julkista tukea myönnetään yritykselle, joka tuottaa ainoastaan paikallisia tai alueellisia palveluja eikä tarjoa mitään palveluja kotivaltionsa ulkopuolella, voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos muista jäsenvaltioista peräisin olevat yritykset voisivat tarjota tällaisia palveluita. Niinpä jos viranomainen myöntää pääoman korotuksen liikennepalveluja tarjoavalle yritykselle, näiden palvelujen tarjontaa voidaan ylläpitää tai lisätä, mikä johtaa siihen, että muiden jäsenvaltioiden yritysten mahdollisuudet tarjota liikennepalveluita kyseisen jäsenvaltion markkinoilla vähentyvät (34).

| (147) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että DP Ústín pääoman korotus on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(147)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että DP Ústín pääoman korotus on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.3.5   Päätelmät

| (148) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että DP Ústín Ústí nad Labemin kunnalta saama pääoman korotus on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että DP Ústín Ústí nad Labemin kunnalta saama pääoman korotus on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.1.4   Muut DP Ústílle ja DP Teplicelle myönnetyt korvaukset/muut toimenpiteet vuosina 2005 ja 2006

| (149) | Kuten johdanto-osan 26, 27 ja 31 kappaleessa todetaan, Ústí nad Labemin kunnan DP Ústílle myöntämät korvaukset ja muut hyvitykset sekä DP Teplicen Teplicen kunnalta liisaamat kolme johdinautoa liittyvät yksinomaan kyseisten kuntien kunnallisiin julkisiin liikennepalveluihin, joten nämä toimenpiteet eivät liity Ústín alueen myöntämiin alueellisen linja-autoliikenteen julkisen palvelun korvauksiin, joita tarkastellaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ja tässä päätöksessä, vaan ovat niistä selkeästi erillisiä. |
| --- | --- |

(149)

Kuten johdanto-osan 26, 27 ja 31 kappaleessa todetaan, Ústí nad Labemin kunnan DP Ústílle myöntämät korvaukset ja muut hyvitykset sekä DP Teplicen Teplicen kunnalta liisaamat kolme johdinautoa liittyvät yksinomaan kyseisten kuntien kunnallisiin julkisiin liikennepalveluihin, joten nämä toimenpiteet eivät liity Ústín alueen myöntämiin alueellisen linja-autoliikenteen julkisen palvelun korvauksiin, joita tarkastellaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ja tässä päätöksessä, vaan ovat niistä selkeästi erillisiä.

7.1.5   DP Děčínin hoidettavaksi annetut pysäköintimittarit

| (150) | Vaikka komissio nimenomaisesti totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei mikään mahdollinen etu, joka liittyy pysäköintimittarien antamiseen DP Děčínin hoidettavaksi, voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se täyttää vähämerkityksistä tukea koskevat ehdot asetuksen (EY) N:o 69/2001 perusteella, DPÚK riitautti tämän toteamuksen väittämällä, että vähämerkityksisen tuen vähimmäistasoa ei sovelleta julkisen liikenteen alalla. |
| --- | --- |

(150)

Vaikka komissio nimenomaisesti totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei mikään mahdollinen etu, joka liittyy pysäköintimittarien antamiseen DP Děčínin hoidettavaksi, voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se täyttää vähämerkityksistä tukea koskevat ehdot asetuksen (EY) N:o 69/2001 perusteella, DPÚK riitautti tämän toteamuksen väittämällä, että vähämerkityksisen tuen vähimmäistasoa ei sovelleta julkisen liikenteen alalla.

| (151) | Vastauksena tähän väitteeseen komissio toteaa, että pysäköintimittareiden hoitamista ei voida pitää kuljetustoimintana. Vaikka DP Děčín on linja-autoliikenteen matkustajapalveluiden tarjoaja ja toimii liikenteen alalla, sen sivutoiminen pysäköintimittarien hoitaminen ei merkitse, että niiden hoitamista olisi pidettävä liikennöintitoimintana, johon ei sovelleta vähämerkityksisen tuen vähimmäistasoa. Komissio pitäytyy tästä syystä päätelmässään, että DP Děčínin saamat maksut pysäköintimittarien hoitamisesta kuuluvat asetuksen (EY) N:o 69/2001 soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(151)

Vastauksena tähän väitteeseen komissio toteaa, että pysäköintimittareiden hoitamista ei voida pitää kuljetustoimintana. Vaikka DP Děčín on linja-autoliikenteen matkustajapalveluiden tarjoaja ja toimii liikenteen alalla, sen sivutoiminen pysäköintimittarien hoitaminen ei merkitse, että niiden hoitamista olisi pidettävä liikennöintitoimintana, johon ei sovelleta vähämerkityksisen tuen vähimmäistasoa. Komissio pitäytyy tästä syystä päätelmässään, että DP Děčínin saamat maksut pysäköintimittarien hoitamisesta kuuluvat asetuksen (EY) N:o 69/2001 soveltamisalaan.

7.2   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (152) | Perustamissopimuksen 93 artiklan mukaan ”tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä”. Kyseisellä artiklalla on lex specialis -luonne suhteessa perustamissopimuksen 106 ja 107 artiklaan. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (35) perusteella maantiekuljetukselle myönnetty tuki voidaan todeta perustamissopimuksen 93 artiklan mukaiseksi vain tarkoin määritellyissä tapauksissa, jotka eivät vaaranna unionin yleistä etua. |
| --- | --- |

(152)

Perustamissopimuksen 93 artiklan mukaan ”tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä”. Kyseisellä artiklalla on lex specialis -luonne suhteessa perustamissopimuksen 106 ja 107 artiklaan. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (35) perusteella maantiekuljetukselle myönnetty tuki voidaan todeta perustamissopimuksen 93 artiklan mukaiseksi vain tarkoin määritellyissä tapauksissa, jotka eivät vaaranna unionin yleistä etua.

| (153) | Komissio on todennut, että johdanto-osan 96 kappaleen a, c ja e kohdassa luetellut toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Kun kyse on näiden toimien soveltuvuudesta sisämarkkinoille, komissio tarkastelee johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltuja toimenpiteitä yhdessä, koska molemmat koskevat Ústín alueen maksamia korvauksia julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, kun taas e kohdassa tarkoitettu toimenpide koskee Ústí nad Labemin kunnan järjestämää DP Ústín pääoman korotusta. |
| --- | --- |

(153)

Komissio on todennut, että johdanto-osan 96 kappaleen a, c ja e kohdassa luetellut toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Kun kyse on näiden toimien soveltuvuudesta sisämarkkinoille, komissio tarkastelee johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltuja toimenpiteitä yhdessä, koska molemmat koskevat Ústín alueen maksamia korvauksia julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, kun taas e kohdassa tarkoitettu toimenpide koskee Ústí nad Labemin kunnan järjestämää DP Ústín pääoman korotusta.

7.2.1   Korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä liikennepalvelujen tarjoamista varten (toimenpiteet, jotka mainitaan johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa)

| (154) | Koska johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden julkisen palvelun korvaus perustuu Ústín alueen ja valittujen toimijoiden välillä tehtyihin julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin eikä yksipuolisesti asetettuihin julkisen palvelun velvoitteisiin, Tšekin viranomaiset eivät voi vedota vapautukseen ennakkoilmoituksen tekemisestä komissiolle, mistä säädetään asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa. Asiassa Combus annetun tuomion mukaan käsitettä ”julkisen palvelun korvaus” on tulkittava kyseisen säännöksen perusteella erittäin tiukasti (36). Vapautus 17 artiklan 2 kohdassa säädetystä ilmoitusvelvollisuudesta kattaa ainoastaan yrityksen saaman korvauksen kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaisesta yksipuolisesti määrättävästä julkisen palvelun velvoitteesta, joka lasketaan käyttämällä mainitun asetuksen 10–13 artiklassa kuvattua menetelmää (yhteinen hyvitysmenettely); se ei kata asetuksen 14 artiklan mukaisia julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia. Sen sijaan asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan mukainen julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen nojalla maksettu korvaus olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle ennen kuin sitä myönnettiin. Jos näin ei tehdä, tätä korvausta pidetään lainvastaisesti myönnettynä tukena (37). |
| --- | --- |

(154)

Koska johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden julkisen palvelun korvaus perustuu Ústín alueen ja valittujen toimijoiden välillä tehtyihin julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin eikä yksipuolisesti asetettuihin julkisen palvelun velvoitteisiin, Tšekin viranomaiset eivät voi vedota vapautukseen ennakkoilmoituksen tekemisestä komissiolle, mistä säädetään asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa. Asiassa Combus annetun tuomion mukaan käsitettä ”julkisen palvelun korvaus” on tulkittava kyseisen säännöksen perusteella erittäin tiukasti (36). Vapautus 17 artiklan 2 kohdassa säädetystä ilmoitusvelvollisuudesta kattaa ainoastaan yrityksen saaman korvauksen kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaisesta yksipuolisesti määrättävästä julkisen palvelun velvoitteesta, joka lasketaan käyttämällä mainitun asetuksen 10–13 artiklassa kuvattua menetelmää (yhteinen hyvitysmenettely); se ei kata asetuksen 14 artiklan mukaisia julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia. Sen sijaan asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan mukainen julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen nojalla maksettu korvaus olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle ennen kuin sitä myönnettiin. Jos näin ei tehdä, tätä korvausta pidetään lainvastaisesti myönnettynä tukena (37).

| (155) | Näin ollen komissio katsoo, että tutkinta julkisen palvelun korvauksien vaatimustenmukaisuudesta olisi tehtävä asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti (38). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sellaisia valtiontuen soveltuvuuden arviointia koskevia sääntöjä, periaatteita ja kriteereitä, jotka ovat voimassa ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä, voidaan lähtökohtaisesti pitää kilpailutilanteeseen parhaiten soveltuvina (39). Asetusta (ETY) N:o 1191/69 ei enää sovelleta maanteiden henkilöliikenteen palveluihin, koska se korvattiin 3 päivästä joulukuuta 2009 alkaen asetuksella (EY) N:o 1370/2007. Näin ollen toimenpiteen yhteensopivuuden arviointi on tehtävä niiden säännösten perusteella, jotka ovat voimassa, kun komissio tekee päätöksensä siitä, onko tuki perittävä takaisin sen seurauksena, että se on ristiriidassa sisämarkkinoiden kanssa (40), tässä tapauksessa päätös perustuu asetukseen (EY) N:o 1370/2007, joka liittyy julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten myöntämiseen rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalveluiden alalla. |
| --- | --- |

(155)

Näin ollen komissio katsoo, että tutkinta julkisen palvelun korvauksien vaatimustenmukaisuudesta olisi tehtävä asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti (38). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sellaisia valtiontuen soveltuvuuden arviointia koskevia sääntöjä, periaatteita ja kriteereitä, jotka ovat voimassa ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä, voidaan lähtökohtaisesti pitää kilpailutilanteeseen parhaiten soveltuvina (39). Asetusta (ETY) N:o 1191/69 ei enää sovelleta maanteiden henkilöliikenteen palveluihin, koska se korvattiin 3 päivästä joulukuuta 2009 alkaen asetuksella (EY) N:o 1370/2007. Näin ollen toimenpiteen yhteensopivuuden arviointi on tehtävä niiden säännösten perusteella, jotka ovat voimassa, kun komissio tekee päätöksensä siitä, onko tuki perittävä takaisin sen seurauksena, että se on ristiriidassa sisämarkkinoiden kanssa (40), tässä tapauksessa päätös perustuu asetukseen (EY) N:o 1370/2007, joka liittyy julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten myöntämiseen rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalveluiden alalla.

| (156) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdan mukaan ”julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevien julkisista palveluista tämän asetuksen mukaisesti maksettavien korvausten on sovelluttava yhteismarkkinoille. Tällaisista korvauksista ei tarvitse antaa perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tietoa”. Jotta julkisen palvelun korvaus katsotaan suoritetuksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti, tiettyjen edellytysten on täytyttävä. Asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kaikkien suoraan myönnettyjen julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten korvausten on oltava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan säännösten sekä asetuksen liitteessä vahvistettujen säännösten mukaisia, jotta varmistetaan, että korvaus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(156)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdan mukaan ”julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevien julkisista palveluista tämän asetuksen mukaisesti maksettavien korvausten on sovelluttava yhteismarkkinoille. Tällaisista korvauksista ei tarvitse antaa perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tietoa”. Jotta julkisen palvelun korvaus katsotaan suoritetuksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti, tiettyjen edellytysten on täytyttävä. Asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kaikkien suoraan myönnettyjen julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten korvausten on oltava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan säännösten sekä asetuksen liitteessä vahvistettujen säännösten mukaisia, jotta varmistetaan, että korvaus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen toteuttamiseksi.

| (157) | Kuten 2.2 ja 2.4 luvussa esitetään, julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, jotka tehtiin johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden osalta, ei myönnetty tarjouksen perusteella (41), vaan ne myönnettiin suoraan kyseessä oleville toimijoille. Jotta kyseisiin sopimuksiin perustuvan korvauksen voidaan katsoa olevan asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen ja siten soveltuvan sisämarkkinoille ja jotta se voidaan vapauttaa komissiolle tehtävästä ennakkoilmoituksesta, korvauksen on täytettävä asetuksen 4 artiklan ja sen liitteen säännökset. |
| --- | --- |

(157)

Kuten 2.2 ja 2.4 luvussa esitetään, julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, jotka tehtiin johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden osalta, ei myönnetty tarjouksen perusteella (41), vaan ne myönnettiin suoraan kyseessä oleville toimijoille. Jotta kyseisiin sopimuksiin perustuvan korvauksen voidaan katsoa olevan asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen ja siten soveltuvan sisämarkkinoille ja jotta se voidaan vapauttaa komissiolle tehtävästä ennakkoilmoituksesta, korvauksen on täytettävä asetuksen 4 artiklan ja sen liitteen säännökset.

| (158) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklassa vahvistetaan julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja yleisten sääntöjen pakollinen sisältö.






  a) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa edellytetään, että julkisen palvelun velvoitteet on määriteltävä selkeästi. Lisäksi, jotta näissä sopimuksissa vahvistetut julkisen palvelun velvoitteet kuuluisivat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 soveltamisalaan, niiden on oltava asetuksen 2 artiklan e kohdassa vahvistetun määritelmän mukaisia (42). Kuten johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, liikennepalveluiden tarjoamista koskevan julkisen palvelun velvoitteen laajuus määritellään sopimuksissa, joiden perusteella Ústín alueen viranomaiset ovat järjestäneet julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisen johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen liikenteenharjoittajien kanssa. Lisäksi nämä reitit eivät voi toimia kaupalliselta pohjalta, mikä osoitetaan vertaamalla oletettavaa todistettavissa olevaa tappiota ja kyseisten reittien todellista tappiota edellä olevissa taulukoissa 1–9, joten toimija ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen näitä reittejä tai ei hoitaisi niitä samassa määrin tai samoilla ehdoilla ilman korvausta. Komissio katsoo tästä syystä, että asetuksen (EY) N:o 137/2007 4 artiklan 1 kohdan a alakohtaa on noudatettu, kun kyseessä ovat johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa luetellut toimenpiteet. |
| --- | --- | --- |

(158)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklassa vahvistetaan julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja yleisten sääntöjen pakollinen sisältö.

a)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa edellytetään, että julkisen palvelun velvoitteet on määriteltävä selkeästi. Lisäksi, jotta näissä sopimuksissa vahvistetut julkisen palvelun velvoitteet kuuluisivat asetuksen (EY) N:o 1370/2007 soveltamisalaan, niiden on oltava asetuksen 2 artiklan e kohdassa vahvistetun määritelmän mukaisia (42). Kuten johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, liikennepalveluiden tarjoamista koskevan julkisen palvelun velvoitteen laajuus määritellään sopimuksissa, joiden perusteella Ústín alueen viranomaiset ovat järjestäneet julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisen johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen liikenteenharjoittajien kanssa. Lisäksi nämä reitit eivät voi toimia kaupalliselta pohjalta, mikä osoitetaan vertaamalla oletettavaa todistettavissa olevaa tappiota ja kyseisten reittien todellista tappiota edellä olevissa taulukoissa 1–9, joten toimija ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen näitä reittejä tai ei hoitaisi niitä samassa määrin tai samoilla ehdoilla ilman korvausta. Komissio katsoo tästä syystä, että asetuksen (EY) N:o 137/2007 4 artiklan 1 kohdan a alakohtaa on noudatettu, kun kyseessä ovat johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa luetellut toimenpiteet.

| b) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, että parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta liialliset korvaukset vältetään. Arvioidessaan toista Altmark-kriteeriä johdanto-osan 102–106 kappaleessa komissio totesi, että kunkin toimijan hinnan laskentaan käytetyt parametrit määriteltiin selkeästi ennakolta yksittäisissä sopimuksissa. Lisäksi korvauksen enimmäismäärä vahvistettiin etukäteen ja sitä rajoitettiin liiallisten korvauksien välttämiseksi objektiivisella arviolla todistettavissa olevasta tappiosta. Johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa luetellut toimenpiteet ovat siksi asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisia. |
| --- | --- |

b)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, että parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta liialliset korvaukset vältetään. Arvioidessaan toista Altmark-kriteeriä johdanto-osan 102–106 kappaleessa komissio totesi, että kunkin toimijan hinnan laskentaan käytetyt parametrit määriteltiin selkeästi ennakolta yksittäisissä sopimuksissa. Lisäksi korvauksen enimmäismäärä vahvistettiin etukäteen ja sitä rajoitettiin liiallisten korvauksien välttämiseksi objektiivisella arviolla todistettavissa olevasta tappiosta. Johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa luetellut toimenpiteet ovat siksi asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisia.

| c) | Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohtaan ja 2 kohtaan sisältyvät kustannusten ja tulojen jakamista koskevat järjestelyt. Komissio toteaa, että toimijan ilmoittamat taloudellisesti perustellut kustannukset määriteltiin 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ja että johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa tarkoitettuja julkisia palveluhankintoja koskevissa sopimuksissa edellytetään, että toimija pitää lipunmyynnistä saatavat tulot. Näin ollen 4 artiklan 2 kohdan vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

c)

Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohtaan ja 2 kohtaan sisältyvät kustannusten ja tulojen jakamista koskevat järjestelyt. Komissio toteaa, että toimijan ilmoittamat taloudellisesti perustellut kustannukset määriteltiin 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ja että johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa tarkoitettuja julkisia palveluhankintoja koskevissa sopimuksissa edellytetään, että toimija pitää lipunmyynnistä saatavat tulot. Näin ollen 4 artiklan 2 kohdan vaatimukset täyttyvät.

| d) | Asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten voimassaoloaika voi olla enintään kymmenen vuotta, kun kyse on linja-autoliikenteen palveluista. Tarkasteltavana olevat julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset koskevat alle vuoden ajanjaksoa. |
| --- | --- |

d)

Asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten voimassaoloaika voi olla enintään kymmenen vuotta, kun kyse on linja-autoliikenteen palveluista. Tarkasteltavana olevat julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset koskevat alle vuoden ajanjaksoa.

| e) | Asetuksen 4 artiklan 6 kohtaan sisältyy edellytys täyttää tietyt laatuvaatimukset. Komissio toteaa, että laatuvaatimuksia koskevat edellytykset (esimerkiksi velvoitteet tarjota palveluja hyväksytyn aikataulun mukaisesti, varmistaa tietty matkustajien turvallisuustaso, julkaista aikataulut ja merkitä linja-autoihin reittien nimet) vahvistettiin sovellettavassa lainsäädännössä ja ne sisällytettiin asianmukaisesti tarjousasiakirjoihin ja julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin. Tästä syystä 4 artiklan 6 kohdan vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

e)

Asetuksen 4 artiklan 6 kohtaan sisältyy edellytys täyttää tietyt laatuvaatimukset. Komissio toteaa, että laatuvaatimuksia koskevat edellytykset (esimerkiksi velvoitteet tarjota palveluja hyväksytyn aikataulun mukaisesti, varmistaa tietty matkustajien turvallisuustaso, julkaista aikataulut ja merkitä linja-autoihin reittien nimet) vahvistettiin sovellettavassa lainsäädännössä ja ne sisällytettiin asianmukaisesti tarjousasiakirjoihin ja julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin. Tästä syystä 4 artiklan 6 kohdan vaatimukset täyttyvät.

Näiden huomautusten perusteella komissio katsoo, että kaikkia asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan pakollisia säännöksiä noudatettiin, kun kyse on johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa lueteltujen toimenpiteiden vuoksi tehdyistä julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista.

| (159) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä säädetään, että korvaus ei saa ylittää määrää, joka vastaa seuraavista tekijöistä muodostuvaa rahoituksen määrää: julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvat kustannukset, mistä vähennetään lipputulot sekä kaikki positiiviset taloudelliset vaikutukset, jotka ovat syntyneet kyseessä olevan julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseen käytetyssä verkossa, ja mihin lisätään kohtuullinen voitto (liitteessä oleva 2 kohta). Liitteessä olevassa 6 kohdassa kohtuullisella voitolla tarkoitetaan ”alalle kyseisessä jäsenvaltiossa tyypillistä pääoman tuottoa, jossa otetaan huomioon riski, jonka viranomaisen toiminta aiheuttaa julkisen liikenteen harjoittajalle, tai vastaavasti tällaisen riskin puuttuminen”. |
| --- | --- |

(159)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä säädetään, että korvaus ei saa ylittää määrää, joka vastaa seuraavista tekijöistä muodostuvaa rahoituksen määrää: julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvat kustannukset, mistä vähennetään lipputulot sekä kaikki positiiviset taloudelliset vaikutukset, jotka ovat syntyneet kyseessä olevan julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseen käytetyssä verkossa, ja mihin lisätään kohtuullinen voitto (liitteessä oleva 2 kohta). Liitteessä olevassa 6 kohdassa kohtuullisella voitolla tarkoitetaan ”alalle kyseisessä jäsenvaltiossa tyypillistä pääoman tuottoa, jossa otetaan huomioon riski, jonka viranomaisen toiminta aiheuttaa julkisen liikenteen harjoittajalle, tai vastaavasti tällaisen riskin puuttuminen”.

| (160) | Kun kyse on johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa luetelluista toimenpiteistä, liialliset korvaukset estettiin todellisten kustannusten ja saatujen tulojen jälkitarkastuksella. Jos tosiasialliset tappiot olivat pienemmät kuin objektiivinen arvio todistettavissa olevista tappioista, toimijat saivat korvauksia vain tosiasiallisten tappioiden määrän verran. Jos tosiasialliset tappiot olivat suuremmat, korvaus rajoittui todistettavissa olevien tappioiden alustavan objektiivisen arvion määrään, ja mahdollisesti ennakoimattomia kustannuksia koskeviin järjestelyihin. Joka tapauksessa korvaus ei voinut olla suurempi kuin toimijan tosiasialliset tappiot. |
| --- | --- |

(160)

Kun kyse on johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa luetelluista toimenpiteistä, liialliset korvaukset estettiin todellisten kustannusten ja saatujen tulojen jälkitarkastuksella. Jos tosiasialliset tappiot olivat pienemmät kuin objektiivinen arvio todistettavissa olevista tappioista, toimijat saivat korvauksia vain tosiasiallisten tappioiden määrän verran. Jos tosiasialliset tappiot olivat suuremmat, korvaus rajoittui todistettavissa olevien tappioiden alustavan objektiivisen arvion määrään, ja mahdollisesti ennakoimattomia kustannuksia koskeviin järjestelyihin. Joka tapauksessa korvaus ei voinut olla suurempi kuin toimijan tosiasialliset tappiot.

| (161) | Kun kyse on ”kohtuullisesta voitosta”, sen laskeminen maantieliikennelain (43) nojalla liittyy linja-autoliikenteen toimijoiden tarpeeseen investoida liikkuvaan kalustoonsa. Se määritellään tarkemmin ”summaksi, joka — verojen vähentämisen jälkeen (...) — on enintään yksi kahdeksasosaa tavanomaisesti julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi julkisessa matkustajareittiliikenteessä käytettävien linja-autojen hinnasta, josta on vähennetty kyseisten linja-autojen tosiasiallinen yhteenlaskettu kokonaisarvonalennus sekä julkisen matkustajareittiliikenteen toimintaan liittyvien investointien yhteenlaskettu määrä edellyttäen, että asianomainen viranomainen on hyväksynyt investoinnin sen lisäämiseksi todistettavissa olevan tappion laskentaan”. Komissio toteaa käsiteltävänä olevassa asiassa, että todistettavissa olevan tappion objektiivisen arvioinnin laskentaan sisältyvä kohtuullinen voitto oli noin viisi prosenttia tarkasteltavissa sopimuksissa ja että tällaista voittoa pidetään kohtuullisena Tšekin alueellisen linja-autoliikenteen alalla (44). Tämän vuoksi kohtuullisen voiton laskenta tarkasteltavissa olevissa sopimuksissa on asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevan 6 kohdan vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(161)

Kun kyse on ”kohtuullisesta voitosta”, sen laskeminen maantieliikennelain (43) nojalla liittyy linja-autoliikenteen toimijoiden tarpeeseen investoida liikkuvaan kalustoonsa. Se määritellään tarkemmin ”summaksi, joka — verojen vähentämisen jälkeen (...) — on enintään yksi kahdeksasosaa tavanomaisesti julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi julkisessa matkustajareittiliikenteessä käytettävien linja-autojen hinnasta, josta on vähennetty kyseisten linja-autojen tosiasiallinen yhteenlaskettu kokonaisarvonalennus sekä julkisen matkustajareittiliikenteen toimintaan liittyvien investointien yhteenlaskettu määrä edellyttäen, että asianomainen viranomainen on hyväksynyt investoinnin sen lisäämiseksi todistettavissa olevan tappion laskentaan”. Komissio toteaa käsiteltävänä olevassa asiassa, että todistettavissa olevan tappion objektiivisen arvioinnin laskentaan sisältyvä kohtuullinen voitto oli noin viisi prosenttia tarkasteltavissa sopimuksissa ja että tällaista voittoa pidetään kohtuullisena Tšekin alueellisen linja-autoliikenteen alalla (44). Tämän vuoksi kohtuullisen voiton laskenta tarkasteltavissa olevissa sopimuksissa on asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevan 6 kohdan vaatimusten mukainen.

| (162) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevassa 4 kohdassa edellytetään, että kustannukset ja tulot on laskettava voimassa olevien kirjanpito- ja verotussääntöjen mukaisesti (liitteessä oleva 4 kohta). Lisäksi avoimuuden vuoksi on pidettävä erillistä kirjanpitoa (liitteessä oleva 5 kohta). |
| --- | --- |

(162)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevassa 4 kohdassa edellytetään, että kustannukset ja tulot on laskettava voimassa olevien kirjanpito- ja verotussääntöjen mukaisesti (liitteessä oleva 4 kohta). Lisäksi avoimuuden vuoksi on pidettävä erillistä kirjanpitoa (liitteessä oleva 5 kohta).

| (163) | Tšekin viranomaiset vahvistivat, että kustannus- ja tulolaskelma tehtiin voimassa olevien verotus- ja kirjanpitosääntöjen mukaisesti ja että tilinpäätösstandardien ja kansallisten kilpailusääntöjen mukaisesti kaikkiin toimijoihin sovellettavat oikeudelliset puitteet edellyttivät erillisen kirjanpidon pitämistä eri toiminnoista, joten erillistä kirjanpitoa koskevaa vaatimusta noudatettiin. Tšekin viranomaiset vahvistivat, että Ústín alueen alueellisille linja-autoliikenteen toimijoille julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella suoritetut maksut merkittiin kirjanpitoon muista, puhtaasti kaupalliselta pohjalta tarjotuista toiminnoista erillään, millä vältettiin kaikenlainen ristiintuenta. |
| --- | --- |

(163)

Tšekin viranomaiset vahvistivat, että kustannus- ja tulolaskelma tehtiin voimassa olevien verotus- ja kirjanpitosääntöjen mukaisesti ja että tilinpäätösstandardien ja kansallisten kilpailusääntöjen mukaisesti kaikkiin toimijoihin sovellettavat oikeudelliset puitteet edellyttivät erillisen kirjanpidon pitämistä eri toiminnoista, joten erillistä kirjanpitoa koskevaa vaatimusta noudatettiin. Tšekin viranomaiset vahvistivat, että Ústín alueen alueellisille linja-autoliikenteen toimijoille julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella suoritetut maksut merkittiin kirjanpitoon muista, puhtaasti kaupalliselta pohjalta tarjotuista toiminnoista erillään, millä vältettiin kaikenlainen ristiintuenta.

| (164) | Lopuksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevassa 7 kohdassa edellytetään, että korvausmenetelmällä on edistettävä julkisen liikenteen harjoittajan sellaisen tehokkaan liikkeenjohdon ylläpitämistä ja kehittämistä, jota voidaan arvioida objektiivisesti. Siinä edellytetään myös riittävän korkealaatuisten henkilöliikennepalvelujen tarjoamisen edistämistä. Tarkasteltavana olevien sopimusten korvausmenetelmällä edistetään tehokkaan liikkeenjohdon ylläpitoa sekä riittävän korkeatasoisten matkustajaliikenteen palvelujen tarjontaa erityisesti, koska korvaukset eivät saa ylittää todistettavissa olevan tappion objektiivista arviota. Kuljetusalan toimijoilla on siten kannustin hallita toimintaansa tehokkaasti ja tarjota riittävän korkeatasoinen palvelu matkustajille, koska jos toimijoille aiheutuu todistettavissa olevan tappion objektiivisen arvion ylittäviä ylimääräisiä tappioita, niitä ei korvata. Tarjottujen palveluiden laatuvaatimukset varmistetaan sisällyttämällä ne toimijoiden kanssa tehtäviin julkisen palvelun velvoitetta koskeviin sopimuksiin. Korvausmenetelmä on siten asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevan 7 kohdan mukainen. |
| --- | --- |

(164)

Lopuksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevassa 7 kohdassa edellytetään, että korvausmenetelmällä on edistettävä julkisen liikenteen harjoittajan sellaisen tehokkaan liikkeenjohdon ylläpitämistä ja kehittämistä, jota voidaan arvioida objektiivisesti. Siinä edellytetään myös riittävän korkealaatuisten henkilöliikennepalvelujen tarjoamisen edistämistä. Tarkasteltavana olevien sopimusten korvausmenetelmällä edistetään tehokkaan liikkeenjohdon ylläpitoa sekä riittävän korkeatasoisten matkustajaliikenteen palvelujen tarjontaa erityisesti, koska korvaukset eivät saa ylittää todistettavissa olevan tappion objektiivista arviota. Kuljetusalan toimijoilla on siten kannustin hallita toimintaansa tehokkaasti ja tarjota riittävän korkeatasoinen palvelu matkustajille, koska jos toimijoille aiheutuu todistettavissa olevan tappion objektiivisen arvion ylittäviä ylimääräisiä tappioita, niitä ei korvata. Tarjottujen palveluiden laatuvaatimukset varmistetaan sisällyttämällä ne toimijoiden kanssa tehtäviin julkisen palvelun velvoitetta koskeviin sopimuksiin. Korvausmenetelmä on siten asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä olevan 7 kohdan mukainen.

| (165) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että kaikki asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen vaatimukset on täytetty. |
| --- | --- |

(165)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että kaikki asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen vaatimukset on täytetty.

| (166) | Näin ollen komissio katsoo, että korvaus, joka myönnetään tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille ja johon viitataan johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa, on asetuksen (EY) N:o 1370/2007 säännösten mukainen, joten sen 9 artiklan perusteella tuen olisi katsottava soveltuvan sisämarkkinoille ja siitä ei tarvitse tehdä ennakkoilmoitusta. |
| --- | --- |

(166)

Näin ollen komissio katsoo, että korvaus, joka myönnetään tietyille alueellisen linja-autoliikenteen toimijoille ja johon viitataan johdanto-osan 96 kappaleen a ja c kohdassa, on asetuksen (EY) N:o 1370/2007 säännösten mukainen, joten sen 9 artiklan perusteella tuen olisi katsottava soveltuvan sisämarkkinoille ja siitä ei tarvitse tehdä ennakkoilmoitusta.

7.2.2   DP Ústín pääoman korottaminen (johdanto-osan 96 kappaleen e kohdassa tarkoitettu toimenpide)

| (167) | Tšekin viranomaisten mukaan Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla soveltuu sisämarkkinoille toimenpiteenä, joka täyttää liikenteen koordinointitarpeet asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti (45). Kyseisen vapautuksen mukaan tuki liikenteen koordinoinnille soveltuu sisämarkkinoille, joilla ”tuki myönnetään yrityksille, joiden on vastattava käyttämästään infrastruktuurista aiheutuvista kustannuksista silloin, kun muihin yrityksiin ei kohdistu tällaista rasitetta. Myönnettävän tuen määrää määriteltäessä on otettava huomioon ne infrastruktuurista aiheutuvat kustannukset, joista kilpailevat liikennemuodot eivät joudu vastaamaan.” |
| --- | --- |

(167)

Tšekin viranomaisten mukaan Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla soveltuu sisämarkkinoille toimenpiteenä, joka täyttää liikenteen koordinointitarpeet asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti (45). Kyseisen vapautuksen mukaan tuki liikenteen koordinoinnille soveltuu sisämarkkinoille, joilla ”tuki myönnetään yrityksille, joiden on vastattava käyttämästään infrastruktuurista aiheutuvista kustannuksista silloin, kun muihin yrityksiin ei kohdistu tällaista rasitetta. Myönnettävän tuen määrää määriteltäessä on otettava huomioon ne infrastruktuurista aiheutuvat kustannukset, joista kilpailevat liikennemuodot eivät joudu vastaamaan.”

| (168) | Asetus (ETY) N:o 1107/70 kumottiin asetuksella (EY) N:o 1370/2007, joten tuen soveltuvuutta liikenneinfrastruktuurin rakentamiseen voidaan nyt tarkastella suoraan perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla. Komissio katsoo, että Ústí nad Labemin kunnan järjestämä pääoman korotus DP Ústín rakennuttaman johdinautoreitin rahoittamiseksi on kyseisen säännöksen mukainen koordinointitoimi, koska sillä pyritään siirtämään kuljetustoimintaa yhdestä muodosta toiseen. |
| --- | --- |

(168)

Asetus (ETY) N:o 1107/70 kumottiin asetuksella (EY) N:o 1370/2007, joten tuen soveltuvuutta liikenneinfrastruktuurin rakentamiseen voidaan nyt tarkastella suoraan perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla. Komissio katsoo, että Ústí nad Labemin kunnan järjestämä pääoman korotus DP Ústín rakennuttaman johdinautoreitin rahoittamiseksi on kyseisen säännöksen mukainen koordinointitoimi, koska sillä pyritään siirtämään kuljetustoimintaa yhdestä muodosta toiseen.

| (169) | Päätöskäytännön mukaisesti (46) yrityksille myönnetty tuki liikenteen koordinoimiseksi soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 93 artiklan nojalla, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | tuki edistää yhteisen edun mukaista tavoitetta; |
| --- | --- | --- |

(169)

Päätöskäytännön mukaisesti (46) yrityksille myönnetty tuki liikenteen koordinoimiseksi soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 93 artiklan nojalla, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

tuki edistää yhteisen edun mukaista tavoitetta;

| b) | tuki on tarpeellista ja oikeasuhteista; |
| --- | --- |

b)

tuki on tarpeellista ja oikeasuhteista;

| c) | pääsy asianmukaiseen infrastruktuuriin on avoin kaikille käyttäjille ketään syrjimättä. |
| --- | --- |

c)

pääsy asianmukaiseen infrastruktuuriin on avoin kaikille käyttäjille ketään syrjimättä.

| d) | tuki ei vääristä kilpailua vastoin yhteistä etua. |
| --- | --- |

d)

tuki ei vääristä kilpailua vastoin yhteistä etua.

7.2.2.1   Yhteisen edun mukainen tavoite

| (170) | Unioni on jo jonkin aikaa noudattanut politiikkaa, jonka tarkoituksena on tasapainottaa eri liikennemuotoja sekä parantaa intermodaaliliikenteen kilpailukykyä suhteessa maantieliikenteeseen. Intermodaaliliikennettä koskevan politiikan päätarkoituksena on siirtyä maantieliikenteestä muihin liikennemuotoihin. Euroopan liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa (47) kannustetaan käyttämään ympäristöystävällisiä liikennemuotoja, jotta niistä tehdään kilpailukykyisiä vaihtoehtoja maantieliikenteelle. |
| --- | --- |

(170)

Unioni on jo jonkin aikaa noudattanut politiikkaa, jonka tarkoituksena on tasapainottaa eri liikennemuotoja sekä parantaa intermodaaliliikenteen kilpailukykyä suhteessa maantieliikenteeseen. Intermodaaliliikennettä koskevan politiikan päätarkoituksena on siirtyä maantieliikenteestä muihin liikennemuotoihin. Euroopan liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa (47) kannustetaan käyttämään ympäristöystävällisiä liikennemuotoja, jotta niistä tehdään kilpailukykyisiä vaihtoehtoja maantieliikenteelle.

| (171) | Komissio muistuttaa, että liikenteen alaan vaikuttavat negatiiviset ulkoiset vaikutukset, jotka johtuvat siitä, ettei eri liikennemuodoilla makseta niiden yhteiskunnalle aiheuttamia todellisia kustannuksia. Tästä seuraa, että kuljetusmuotojen välinen kilpailu vääristyy ja aiheuttaa markkinahäiriöitä. Komissio katsoo, että voi olla tarpeen, että valtio puuttuu asiaan koordinoimalla liikenteen alan toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(171)

Komissio muistuttaa, että liikenteen alaan vaikuttavat negatiiviset ulkoiset vaikutukset, jotka johtuvat siitä, ettei eri liikennemuodoilla makseta niiden yhteiskunnalle aiheuttamia todellisia kustannuksia. Tästä seuraa, että kuljetusmuotojen välinen kilpailu vääristyy ja aiheuttaa markkinahäiriöitä. Komissio katsoo, että voi olla tarpeen, että valtio puuttuu asiaan koordinoimalla liikenteen alan toimenpiteitä.

| (172) | Pääomakorotus myönnettiin yksinomaan rahoittamaan DP Ústín rakennuttamaa johdinautoreittiä (Ústí nad Labem–Střekov), ja sen tavoitteena oli parantaa liikennevirtoja näiden kahden maantieteellisen paikan väillä sekä vähentää ympäristön saastumista. Tuen tavoitteena on siten edistää intermodaaliliikennettä ja parantaa liikenteen alan ympäristövaatimuksia Ústín alueella unionin yleisen edun mukaisesti. Komissio päättelee tästä syystä, että toimenpiteellä autetaan saavuttamaan selkeästi määritelty yleistä etua koskeva tavoite. |
| --- | --- |

(172)

Pääomakorotus myönnettiin yksinomaan rahoittamaan DP Ústín rakennuttamaa johdinautoreittiä (Ústí nad Labem–Střekov), ja sen tavoitteena oli parantaa liikennevirtoja näiden kahden maantieteellisen paikan väillä sekä vähentää ympäristön saastumista. Tuen tavoitteena on siten edistää intermodaaliliikennettä ja parantaa liikenteen alan ympäristövaatimuksia Ústín alueella unionin yleisen edun mukaisesti. Komissio päättelee tästä syystä, että toimenpiteellä autetaan saavuttamaan selkeästi määritelty yleistä etua koskeva tavoite.

7.2.2.2   Tuen tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| (173) | Komissio pitää toimenpidettä tarpeellisena sen tavoitteen saavuttamiseksi, että osa tavanomaisen linja-autoreitin kuljetustoiminnasta siirretään johdinautoreitille, millä kannustetaan intermodaalista ja ympäristöystävällisempää julkista liikennettä. Jos tukea ei saada, muutosta ei toteuteta kyseisellä reitillä, ja liikennöinti jatkuisi vähemmän ympäristöystävällisillä linja-autoilla. |
| --- | --- |

(173)

Komissio pitää toimenpidettä tarpeellisena sen tavoitteen saavuttamiseksi, että osa tavanomaisen linja-autoreitin kuljetustoiminnasta siirretään johdinautoreitille, millä kannustetaan intermodaalista ja ympäristöystävällisempää julkista liikennettä. Jos tukea ei saada, muutosta ei toteuteta kyseisellä reitillä, ja liikennöinti jatkuisi vähemmän ympäristöystävällisillä linja-autoilla.

| (174) | Komissio panee merkille, että DPÚK väitti huomautuksissaan, että se oli ehdottanut viranomaisille huomattavasti halvempaa vaihtoehtoa ympäristöystävälliseksi paikalliseksi liikennepalveluksi Ústí nad Labemin ja Střekovin välisellä reitillä (joka perustuu CNG-linja-autoihin DP Ústín johdinautojen sijasta), mutta tämä vaihtoehto hylättiin. Tšekin viranomaisilla ei kuitenkaan ole mitään virallista tietoa DPÚK:n virallisesti esittämästä vaihtoehtoisesta hankkeesta, jolla varmistettaisiin ympäristöystävällisempi liikenne kunnassa. DPÚK:n huomautuksiin liitetty hanke on päivätty kesäkuussa 2001, joten sillä ei ollut merkitystä pääoman korotusta arvioitaessa. Lisäksi Tšekin viranomaiset väittävät, että Ústí nad Labemin ja Střekovin välinen reitti oli olennainen osa johdinautojärjestelmää, jota on rakennettu vuodesta 1984 ja joka on ollut toiminnassa vuodesta 1988 lähtien. |
| --- | --- |

(174)

Komissio panee merkille, että DPÚK väitti huomautuksissaan, että se oli ehdottanut viranomaisille huomattavasti halvempaa vaihtoehtoa ympäristöystävälliseksi paikalliseksi liikennepalveluksi Ústí nad Labemin ja Střekovin välisellä reitillä (joka perustuu CNG-linja-autoihin DP Ústín johdinautojen sijasta), mutta tämä vaihtoehto hylättiin. Tšekin viranomaisilla ei kuitenkaan ole mitään virallista tietoa DPÚK:n virallisesti esittämästä vaihtoehtoisesta hankkeesta, jolla varmistettaisiin ympäristöystävällisempi liikenne kunnassa. DPÚK:n huomautuksiin liitetty hanke on päivätty kesäkuussa 2001, joten sillä ei ollut merkitystä pääoman korotusta arvioitaessa. Lisäksi Tšekin viranomaiset väittävät, että Ústí nad Labemin ja Střekovin välinen reitti oli olennainen osa johdinautojärjestelmää, jota on rakennettu vuodesta 1984 ja joka on ollut toiminnassa vuodesta 1988 lähtien.

| (175) | Ústí nad Labemin ja Střekovin välinen reitti rakennettiin olennaiseksi osaksi DP Ústín rakennuttamaa, omistamaa ja ylläpitämää olemassa olevaa johdinautojärjestelmää. Lisäksi ei ole selvää näyttöä siitä, että pääoman korotuksen ajankohtana olisi ollut kohtuullisia ja saatavilla olevia vaihtoehtoja. Komissio katsoo siksi, että kilpailevien tarjoajien vaihtoehtoiset ratkaisut verkon kyseisessä osassa eivät olleet järkevä vaihtoehto, jonka Ústí nad Labemin kunnan olisi pitänyt ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(175)

Ústí nad Labemin ja Střekovin välinen reitti rakennettiin olennaiseksi osaksi DP Ústín rakennuttamaa, omistamaa ja ylläpitämää olemassa olevaa johdinautojärjestelmää. Lisäksi ei ole selvää näyttöä siitä, että pääoman korotuksen ajankohtana olisi ollut kohtuullisia ja saatavilla olevia vaihtoehtoja. Komissio katsoo siksi, että kilpailevien tarjoajien vaihtoehtoiset ratkaisut verkon kyseisessä osassa eivät olleet järkevä vaihtoehto, jonka Ústí nad Labemin kunnan olisi pitänyt ottaa huomioon.

| (176) | Kun kyse on toimenpiteen oikeasuhteisuudesta, komissio on aiemmin hyväksynyt investointituen liikenneinfrastruktuurille niin, että tuki-intensiteetti on korkeintaan 50 prosenttia (48). Viime aikoina, jos jäsenvaltiot ovat osoittaneet taloudellisen tarpeen korkeammalle tuki-intensiteetille, komissio on ollut valmis hyväksymään korkeamman intensiteetin asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa (49). |
| --- | --- |

(176)

Kun kyse on toimenpiteen oikeasuhteisuudesta, komissio on aiemmin hyväksynyt investointituen liikenneinfrastruktuurille niin, että tuki-intensiteetti on korkeintaan 50 prosenttia (48). Viime aikoina, jos jäsenvaltiot ovat osoittaneet taloudellisen tarpeen korkeammalle tuki-intensiteetille, komissio on ollut valmis hyväksymään korkeamman intensiteetin asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa (49).

| (177) | Esillä olevassa asiassa johdanto-osan 96 kappaleen e kohdassa tarkoitettu toimenpide takaa tuki-intensiteetiksi 89 prosenttia DP Ústín hyväksi: kokonaiskustannukset johdinautoreitin rakentamisesta olivat noin 179,3 miljoonaa Tšekin korunaa, ja siitä 160 miljoonaa korunaa rahoitettiin pääoman korotuksella. Komissio katsoo kuitenkin seuraavista syistä, että pääoman korotus oli oikeasuhteinen esitetyn yleistä etua koskevan tavoitteen saavuttamiseksi:






  — | Toisin kuin suorana avustuksena annettu tuki, kyseessä oleva tuki myönnettiin pääomaa korottamalla. Tämä merkitsee, että toimintaan liittyvä todellinen tukimäärä on huomattavasti pienempi kuin pääoman korotuksen arvo, koska Ústí nad Labemin kunta on DP Ústín ainoa osakkeenomistaja pääoman korottamista ennen ja sen jälkeen. Koska Ústí nad Labemin kunta omistaa 100 prosenttia DP Ústísta, se säilyttää välillisen omistuksen pääoman korotuksella rahoitettavasta johdinautoreitistä ja pystyy hyödyntämään sen toiminnasta tai sen mahdollisesta myynnistä saatavan voiton, koska DP Ústín arvo kasvaisi tämän investoinnin tuloksena. Siksi rahoituksen tarjoaminen pääoman korotuksen muodossa takaa, että todellinen tuki-intensiteetti on alhaisempi kuin se, joka saadaan tulokseksi pelkästä pääoman korotuksen ja hankkeen kokonaiskustannuksien vertailusta. |
| --- | --- | --- |

(177)

Esillä olevassa asiassa johdanto-osan 96 kappaleen e kohdassa tarkoitettu toimenpide takaa tuki-intensiteetiksi 89 prosenttia DP Ústín hyväksi: kokonaiskustannukset johdinautoreitin rakentamisesta olivat noin 179,3 miljoonaa Tšekin korunaa, ja siitä 160 miljoonaa korunaa rahoitettiin pääoman korotuksella. Komissio katsoo kuitenkin seuraavista syistä, että pääoman korotus oli oikeasuhteinen esitetyn yleistä etua koskevan tavoitteen saavuttamiseksi:

—

Toisin kuin suorana avustuksena annettu tuki, kyseessä oleva tuki myönnettiin pääomaa korottamalla. Tämä merkitsee, että toimintaan liittyvä todellinen tukimäärä on huomattavasti pienempi kuin pääoman korotuksen arvo, koska Ústí nad Labemin kunta on DP Ústín ainoa osakkeenomistaja pääoman korottamista ennen ja sen jälkeen. Koska Ústí nad Labemin kunta omistaa 100 prosenttia DP Ústísta, se säilyttää välillisen omistuksen pääoman korotuksella rahoitettavasta johdinautoreitistä ja pystyy hyödyntämään sen toiminnasta tai sen mahdollisesta myynnistä saatavan voiton, koska DP Ústín arvo kasvaisi tämän investoinnin tuloksena. Siksi rahoituksen tarjoaminen pääoman korotuksen muodossa takaa, että todellinen tuki-intensiteetti on alhaisempi kuin se, joka saadaan tulokseksi pelkästä pääoman korotuksen ja hankkeen kokonaiskustannuksien vertailusta.

| — | Kun kyse on kannustavasta vaikutuksesta, hankkeeseen investoinnin määrän vuoksi vaikuttaa epätodennäköiseltä, että DP Ústí voisi suorittaa nämä investoinnit ilman lisäpääomaa. Komissio toteaa tässä yhteydessä, että muiden, vähemmän merkittävien osuuksien rakentaminen Ústí nad Labemin johdinautoverkostossa rahoitettiin muulla tavoin (esimerkiksi 5 ja 35 miljoonan Tšekin korunan pankkilainat vuonna 2004 ja 2005 sekä 40 miljoonan korunan laina vuonna 2007; ks. edellä oleva 7.1.2 luku). Ústí nad Labemin ja Střekovin välinen johdinautolinja oli kuitenkin viimeinen jäljellä oleva merkittävä osuus vuodesta 1984 rakenteilla olleessa Ústí nad Labemin johdinautojärjestelmässä. |
| --- | --- |

—

Kun kyse on kannustavasta vaikutuksesta, hankkeeseen investoinnin määrän vuoksi vaikuttaa epätodennäköiseltä, että DP Ústí voisi suorittaa nämä investoinnit ilman lisäpääomaa. Komissio toteaa tässä yhteydessä, että muiden, vähemmän merkittävien osuuksien rakentaminen Ústí nad Labemin johdinautoverkostossa rahoitettiin muulla tavoin (esimerkiksi 5 ja 35 miljoonan Tšekin korunan pankkilainat vuonna 2004 ja 2005 sekä 40 miljoonan korunan laina vuonna 2007; ks. edellä oleva 7.1.2 luku). Ústí nad Labemin ja Střekovin välinen johdinautolinja oli kuitenkin viimeinen jäljellä oleva merkittävä osuus vuodesta 1984 rakenteilla olleessa Ústí nad Labemin johdinautojärjestelmässä.

| — | Lisäksi komissio panee merkille, että 160 miljoonan Tšekin korunan pääoman korottamiseen käytetyt varat varattiin yksinomaan käytettäväksi Ústí nad Labemin–Střekovin johdinautoreitin rakentamisen rahoittamiseen. Pääomakorotukseen liittyvät varat pidetään erillisellä DP Ústín tilillä, josta rahoitusta käytetään johdinautoreitin rakentamiseksi. Varoja ei näin ollen voida käyttää DP Ústín liikennöintitoiminnan mahdolliseen ristikkäistukemiseen. |
| --- | --- |

—

Lisäksi komissio panee merkille, että 160 miljoonan Tšekin korunan pääoman korottamiseen käytetyt varat varattiin yksinomaan käytettäväksi Ústí nad Labemin–Střekovin johdinautoreitin rakentamisen rahoittamiseen. Pääomakorotukseen liittyvät varat pidetään erillisellä DP Ústín tilillä, josta rahoitusta käytetään johdinautoreitin rakentamiseksi. Varoja ei näin ollen voida käyttää DP Ústín liikennöintitoiminnan mahdolliseen ristikkäistukemiseen.

| — | Lopuksi johdinautoreitin rakennuskustannuksien jäljellä oleva 19,3 miljoonan Tšekin korunan määrä rahoitettiin DP Ústín omista varoista. Näin ollen tuki on rajattu vähimmäismäärään, jota tarvitaan hankkeen rahoitusvajeen kattamiseen. |
| --- | --- |

—

Lopuksi johdinautoreitin rakennuskustannuksien jäljellä oleva 19,3 miljoonan Tšekin korunan määrä rahoitettiin DP Ústín omista varoista. Näin ollen tuki on rajattu vähimmäismäärään, jota tarvitaan hankkeen rahoitusvajeen kattamiseen.

| (178) | Komissio katsoo siksi, että tuki on oikeasuhteista, jotta yleistä etua koskeva tavoite saavutetaan. |
| --- | --- |

(178)

Komissio katsoo siksi, että tuki on oikeasuhteista, jotta yleistä etua koskeva tavoite saavutetaan.

7.2.2.3   Pääsy kyseiseen infrastruktuuriin on avointa kaikille käyttäjille ketään syrjimättä

| (179) | Johdinautoja voidaan käyttää osana julkista liikennejärjestelmää avoimesti ketään matkustajaa syrjimättä. |
| --- | --- |

(179)

Johdinautoja voidaan käyttää osana julkista liikennejärjestelmää avoimesti ketään matkustajaa syrjimättä.

7.2.2.4   Tuki ei saa vääristää kilpailua vastoin yleistä etua

| (180) | Johdinautolla kuljettaminen edellyttää tiettyä perusinfrastruktuuria, jotta maantieliikenteelle tarjotaan varteenotettava vaihtoehto. Koska pääoman korotus on rajoitettu lisäkustannuksiin, joita tarvitaan johdinautoreitin rakentamiseen ja se ei kata DP Ústín toimintakustannuksia, johdanto-osan 96 kappaleen e kohdassa tarkoitettu toimenpide ei vääristä kilpailua suhteessa linja-autoliikenteeseen yleisen edun vastaisesti. |
| --- | --- |

(180)

Johdinautolla kuljettaminen edellyttää tiettyä perusinfrastruktuuria, jotta maantieliikenteelle tarjotaan varteenotettava vaihtoehto. Koska pääoman korotus on rajoitettu lisäkustannuksiin, joita tarvitaan johdinautoreitin rakentamiseen ja se ei kata DP Ústín toimintakustannuksia, johdanto-osan 96 kappaleen e kohdassa tarkoitettu toimenpide ei vääristä kilpailua suhteessa linja-autoliikenteeseen yleisen edun vastaisesti.

| (181) | Näin ollen komissio päättelee, että toimenpiteestä johtuvien valtiontukien voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(181)

Näin ollen komissio päättelee, että toimenpiteestä johtuvien valtiontukien voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla.

8.   PÄÄTELMÄT

| (182) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen liikenteenharjoittajille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla sekä Ústí nad Labemin kunnan DP Ústílle järjestämät takaukset, joilla turvattiin 35 miljoonan ja 5 miljoonan Tšekin korunan lainat, eivät ole perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(182)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen liikenteenharjoittajille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla sekä Ústí nad Labemin kunnan DP Ústílle järjestämät takaukset, joilla turvattiin 35 miljoonan ja 5 miljoonan Tšekin korunan lainat, eivät ole perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (183) | Komissio katsoo myös, että Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen liikenteenharjoittajille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vuosina 2005–2006 ja Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen liikenteenharjoittajille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, mikä on sisämarkkinoille soveltuvaa ja on asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdan nojalla vapautettu ennakkoilmoitusvelvoitteesta, joka vahvistetaan perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa. |
| --- | --- |

(183)

Komissio katsoo myös, että Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen liikenteenharjoittajille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vuosina 2005–2006 ja Ústín alueen myöntämät korvaukset tietyille alueellisen linja-autoliikenteen liikenteenharjoittajille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, mikä on sisämarkkinoille soveltuvaa ja on asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdan nojalla vapautettu ennakkoilmoitusvelvoitteesta, joka vahvistetaan perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa.

| (184) | Lopuksi komissio toteaa, että Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla on valtiontukea, jota Tšekin tasavalta on myöntänyt lainvastaisesti perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa rikkoen. Kuitenkin toimenpiteestä johtuvien valtiontukien voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(184)

Lopuksi komissio toteaa, että Ústí nad Labemin kunnan vuonna 2006 järjestämä DP Ústín pääoman korotus 160 miljoonalla Tšekin korunalla on valtiontukea, jota Tšekin tasavalta on myöntänyt lainvastaisesti perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa rikkoen. Kuitenkin toimenpiteestä johtuvien valtiontukien voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla.

| (185) | Näin ollen komissio |
| --- | --- |

(185)

Näin ollen komissio

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jota Tšekki on myöntänyt yrityksille ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, Miroslav Ohem — SADO, Petr Frommel — FOBUS, Petr Stejskal — SPORTBUS ja Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba korvauksena julkisista liikennepalveluista vuoden 2005 ja 2006 välisellä ajanjaksolla, soveltuu sisämarkkinoille asetuksen (EY) N:o 1370/2007 ja sen vuoksi perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla.

Valtiontuki, jota Tšekki on myöntänyt yrityksille ČSAD Semily a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., ČSAD Střední Čechy, spol. s r.o., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. ja Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. korvauksena julkisista liikennepalveluista 9 päivän syyskuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisellä ajanjaksolla, soveltuu sisämarkkinoille asetuksen (EY) N:o 1370/2007 ja sen vuoksi perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla.

Valtiontuki, jota Tšekki on myöntänyt yritykselle Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. 160 miljoonan Tšekin korunan pääoman korotuksella rikkoen perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, soveltuu sisämarkkinoille perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla.

2 artikla

Toimenpide, jonka Tšekki on toteuttanut yritysten Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s. ja ZDAR, a.s. hyväksi korvauksena julkisista liikennepalveluista 9 päivän syyskuuta 2006 ja 2 päivän kesäkuuta 2007 välisellä ajanjaksolla ja yrityksen Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. hyväksi takauksilla, joilla turvattiin 35 miljoonan ja 5 miljoonan Tšekin korunan lainat, ei ole perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Komission päätös, tehty 16 päivänä huhtikuuta 2008 (EUVL C 187, 24.7.2008, s. 14).

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

3

(4)  Tšekin viranomaisten mukaan suurin osa julkisen linja-autoliikenteen markkinoista toimii julkisen palvelun velvoitteita koskevien sopimusten perusteella.

4

(5)  Eräät maantieliikennelain säännökset, jotka liittyivät erityisesti julkisen palvelun velvoitteeseen, kumottiin heinäkuussa 2010 julkisista palveluista matkustajaliikenteessä annetulla lailla nro 194/2010, ja ne korvattiin kyseisen lain erityisillä säännöksillä. Tässä pykälässä kuvattu oikeudellinen kehys kuitenkin vallitsi ajanjaksolla, joka väitettyjen valtiontukitoimenpiteiden arvioinnissa otetaan huomioon, eli vuosina 2004–2007.

5

(6)  Julkisen palvelun velvoitteesta johtuvien tappioiden korvaaminen järjestettiin ennen Tšekin liittymistä Euroopan unioniin kunnan ja pääasiallisen julkisen liikenteen palveluntarjoajan välisillä sopimuksilla. Vaikka nämä sopimukset eivät ole muodoltaan julkisen palvelun velvoitteita koskevia sopimuksia, ne täyttävät tällaisten sopimusten olennaisen luonteen. Korvauksen laskennan perusteena oli asiantuntijalausunto ennakoiduista tappioista, jotka aiheutuivat julkisen palvelun velvoitteen määrittämän julkisen liikennereitin toiminnasta. Jos tosiasialliset tappiot erosivat merkittävästi asiantuntijalausunnossa ennakoidusta tappiosta, lopullinen ratkaisu tehtiin kalenterivuoden lopussa. Samaa periaatetta sovellettiin mahdollisiin liiallisiin korvauksiin.

6

(7)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1191/69, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1969, julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä (EYVL L 156, 28.6.1969, s. 1).

7

(8)  Tšekin lainsäädännön mukaan korvaus julkisen velvoitteen sopimuksista vastaa todistettavissa olevan tappion käsitettä. Ks. myös komission 26 päivänä marraskuuta 2008 tekemä päätös C 3/08 (ex NN 102/05) — Tšekki — julkisen palvelun korvauksista Etelä-Määrin linja-autoyhtiöille (EUVL L 97, 16.4.2009, s. 14) tai komission 30 päivänä huhtikuuta 2008 tekemä päätös C(2008) 1627 final N 495/07 — Tšekki — Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidel (EUVL C 152, 18.6.2008, s. 21).

8

(9)  Riittävällä voitto-osuudella tarkoitetaan ’summaa, joka — verojen vähentämisen jälkeen (...) — on enintään yksi kahdeksasosaa tavanomaisesti julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi julkisessa matkustajareittiliikenteessä käytettävien linja-autojen hinnasta, josta on vähennetty kyseisten linja-autojen tosiasiallinen yhteenlaskettu kokonaisarvonalennus sekä julkisen matkustajareittiliikenteen toimintaan liittyvien investointien yhteenlaskettu määrä edellyttäen, että asianomainen viranomainen on hyväksynyt investoinnin sen lisäämiseksi todistettavissa olevan tappion laskentaan’.

9

(10)  Julkisen matkustajareittiliikenteen todistettavissa olevasta tappiosta annettu liikenne- ja viestintäministeriön asetus nro 50/1998 korvattiin 21 päivästä syyskuuta 2004 asetuksella nro 493/2004. Asetus nro 493/2004 pysyi voimassa 1 päivään heinäkuuta 2010 saakka, eli ajanjakson, jolloin tarkasteltavat investoinnit myönnettiin.

10

(11)  Vakiintunut ja aiemmin valtio-omisteinen alueellinen linja-autoliikennepalvelujen tarjoaja Ústín alueella ja Liberecin alueella vuonna 2004. DPÚK on yksi ČSAD:n laillisista seuraajista sen jakauduttua kahteen alueelliseen linja-autoyhtiöön, joista yksi toimii Ústín alueella (DPÚK) ja toinen Liberecin alueella.

11

(12)  Vaikka Tšekin viranomaiset oikaisivat luvut, taulukossa ilmoitetut määrät eivät joissakin tapauksissa täysin vastaa kaavaa (todistettavissa oleva tappio Tšekin korunoissa/km kerrottuna kilometrien määrällä ei täysin vastaa todistettavissa olevaa kokonaistappiota Tšekin korunoissa). Erot ovat kuitenkin vain vähäisiä ja kaikissa tapauksissa taulukossa 2 esitetyt määrät (tosiasiallisesti myönnetty korvaus) ovat alhaisemmat kuin loogisten kaavojen tulokset.

12

(13)  Kuljetuspalvelujen oletettu hinta on niiden taloudellisesti hyväksyttävien kustannusten, jotka aiheutuvat toimijalle liikenteen alan julkisen palvelun velvoitteen suorittamisesta, ja tällaisiin kustannuksiin liittyvän kohtuullisen voiton summa.

13

(14)  Oletettu tuotto on toimijan liikenteen alan julkisen palvelun velvoitteen suorittamisesta ansaitsema tuotto ja tulot, myös lipputulot.

14

(15)  Joissain tapauksissa taulukossa olevat summat eivät vastaa täysin matemaattisia kaavoja (esim. liikennepalvelujen oletettu kokonaishinta lasketaan kilometrimääränä, joka kerrotaan liikennepalvelujen oletetulla hinnalla; oletettu kokonaistuotto lasketaan kilometrimääränä, joka kerrotaan oletetulla tuotolla Tšekin korunaa/km; todistettavissa oleva tappio Tšekin korunaa/km lasketaan liikennepalvelujen oletetulla hinnalla Tšekin korunaa/km, josta vähennetään oletettu tuotto Tšekin korunaa/km). Tšekin viranomaisten mukaan todistettavissa oleva tappio neuvoteltiin tiettyjen liikenteentarjoajien kanssa alemmaksi kuin liikennepalvelujen oletetun hinnan ja oletetun tulon välinen ero.

15

(16)  Syy, miksi tietyt nimet esiintyvät useammin kuin kerran, on se, että useissa sopimuksissa on sama palveluntarjoaja. Taulukossa ilmoitetut määrät eivät joissakin tapauksissa täysin vastaa kaavaa (todistettavissa oleva tappio Tšekin korunoissa/km kerrottuna kilometrimäärällä ei täysin vastaa todistettavissa olevaa kokonaistappiota Tšekin korunoissa). Erot ovat kuitenkin vähäisiä ja kaikissa tapauksissa jäljempänä taulukossa 7 esitetyt määrät (tosiasiallisesti myönnetty korvaus) ovat alempia kuin matemaattisten kaavojen tulokset.

16

(17)  DPÚK:n 8 päivänä syyskuuta 2006 lopettamien palveluiden jälkeen ja sen seurauksena, että tarjouskilpailussa korvaavaksi toimijaksi valittu yritys ei pystynyt takaamaan palvelua.

17

(18)  Myöhemmät sopimukset näillä reiteillä, jotka eivät kuulu tämän päätöksen piiriin, tehtiin avoimen, läpinäkyvän ja ehdottoman tarjouskilpailun perusteella, jonka ainoa kriteeri oli tarjottavan palvelun hinta. Nämä sopimukset tehtiin kahdeksaksi vuodeksi.

18

(19)  Taulukossa ilmoitetut määrät eivät joissakin tapauksissa täysin vastaa kaavaa (todistettavissa oleva tappio Tšekin korunoissa/km kerrottuna kilometrimäärällä ei täysin vastaa todistettavissa olevaa kokonaistappiota Tšekin korunoissa). Erot ovat kuitenkin vähäisiä ja kaikissa tapauksissa jäljempänä taulukossa 9 esitetyt määrät (tosiasiallisesti myönnetty korvaus) ovat alempia kuin matemaattisten kaavojen tulokset.

19

(20)  Pankki kuuluu Société Générale -konserniin.

20

(21)  Komission asetus (EY) N:o 69/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30).

21

(22)  Asia C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, tuomio 24.7.2002 (Kok., s. I-7747). Ks. johdanto-osan 98 kappale neljästä Altmark-kriteeristä.

22

Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(23)  Tšekin viranomaiset totesivat lisäksi, että se, että Ústín alue julkaisi toisen tarjouskierroksen, oli osoitus avoimesta ja läpinäkyvästä lähestymistavasta, koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa ehdot julkisille hankinnoille muussa kuin julkisessa menettelyssä täytettäisiin (direktiivin 2004/18/EY 31 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti).

23

(24)  Zdar, a.s. varmisti joukkoliikenteen peruspalvelun yhdellä Ústín alueen toimialueista.

24

(25)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1107/70, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1970, tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen (EYVL L 130, 15.6.1970, s. 1). Vaikka asetus kumottiin 3 päivänä joulukuuta 2009, se oli voimassa, kun pääomaa korotettiin vuonna 2006.

25

(26)  Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin liittyvän komission lähestymistavan kanssa. Ks. komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen, 48 kohta (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4).

26

(27)  Ks. johdanto-osan 17 kappale.

27

(28)  Tämä päätelmä ei vaikuta komission arvioon unionin oikeuden soveltamisesta julkisissa hankinnoissa.

28

(29)  Ks. tältä osin komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (ks. 3.6.2 kohdan alaviite 32).

29

(30)  Asia 730/79 Philip Morris, tuomio 17.9.1980 (Kok., s. 2671, 11 kohta); yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ja T-23/98 Alzetta, tuomio 15.6.2000 (Kok., s. II-2319, 80 kohta).

30

Philip Morris

Alzetta

(31)  Tuomio asiassa Alzetta, 141–147 kohta; tuomio asiassa Altmark Trans.

31

Alzetta

Altmark Trans

(32)  Asia T-288/97 Friuli-Venezia Giulia, tuomio 4.4.2001 (Kok., s. II-1619, 41 kohta).

32

Friuli-Venezia Giulia

(33)  EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.

33

(34)  Altmark Trans, 77 ja 78 kohta.

34

Altmark Trans

(35)  Asia 156/77, komissio v. Belgia, tuomio 12.10.1978 (Kok., s. I-1881, 10 kohta).

35

komissio v. Belgia

(36)  Asia T-157/01, Danske Busvognmænd, tuomio 16.3.2004 (Kok., s. 917, 77–79 kohta).

36

(37)  Asia C-504/07, Antrop ym., tuomio 7.5.2009 (Kok., s. I-3867).

37

Antrop

(38)  Komissio viittaa tässä yhteydessä syihin, joita esitettiin sen asiasta C 41/08 (ex NN 35/08), Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbaner -yrityksen väliset julkisia liikennepalveluja koskevat sopimukset, 24 päivänä helmikuuta 2010 tekemän päätöksen C (2010) 975 lopullinen, johdanto-osan 307–313 kappaleessa (EUVL L 7, 11.1.2011, s. 1). Unionin yleinen tuomioistuin kumosi tämän päätöksen tuomiossaan asiasta T-92/11, Jørgen Andersen v. komissio, tuomio 20.3.2013 (Kok., s. II-0000). Tuomioon on haettu muutosta unionin tuomioistuimelta (asia C-303/13 P).

38

Jørgen Andersen v. komissio

(39)  Asia C-334/07 Ρ, komissio v. Freistaat Sachsen, tuomio 11.12.2008 (Kok., s. 1–9465, 51 kohta).

39

komissio v. Freistaat Sachsen

(40)  Yhdistetyt asiat C-465/09 P — C-470/09 Ρ, Diputación Foral de Vizcaya ym. v. komissio, tuomio 9.6.2011 (Kok., s. I-83, 125 ja 128 kohta). Viimeksi asia T-570/08 RENV, Deutsche Post v. komissio, tuomio 12.11.2013 (Kok., s. II-0000, 167 kohta).

40

Diputación Foral de Vizcaya ym. v. komissio

Deutsche Post v. komissio

(41)  Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 5 artiklassa vahvistetaan säännöt julkisten liikennepalvelusopimusten myöntämisestä. Kuitenkin sen 8 artiklan 2 kohdan mukaan ”rauta- ja maanteiden julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemisessä on aloitettava 5 artiklan soveltaminen 3 päivästä joulukuuta 2019 lukien, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista”. Tämän perusteella kyseisiä julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia voitiin myöntää suoraan. Joka tapauksessa Tšekin viranomaiset selvittivät 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen tehdyistä sopimuksista, että toimijat valittiin avoimen, läpinäkyvän ja ehdottoman hankintamenettelyn mukaisesti, ja ainoana kriteeri oli tarjotun palvelun hinta. Nämä sopimukset tehtiin kahdeksaksi vuodeksi, joten Ústín alue on jo toteuttanut asteittain toimia asetuksen 5 artiklan säännöksien täyttämiseksi.

41

(42)  Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 2 artiklan e kohdassa määritellään julkisen palvelun velvoitteeksi toimivaltaisen viranomaisen määrittelemä velvollisuus varmistaa sellaiset yleishyödylliset julkiset henkilöliikennepalvelut, joita toimija ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei hoitaisi samassa määrin tai samoilla ehdoilla ilman korvausta.

42

(43)  Julkisen matkustajareittiliikenteen todistettavissa olevasta tappiosta annettu liikenne- ja viestintäministeriön asetus nro 50/1998 korvattiin 21 päivästä syyskuuta 2004 asetuksella nro 493/2004. Asetus nro 493/2004 pysyi voimassa 1 päivään heinäkuuta 2010 saakka, eli ajanjakson, jolloin tarkasteltavat investoinnit myönnettiin.

43

(44)  Ks. esim. komission päätös C 3/08 (ex NN 102/05), tehty 26 päivänä marraskuuta 2008 — Tšekki — julkisen palvelun korvauksista Etelä-Määrin linja-autoyhtiöille (EUVL L 97, 16.4.2009, s. 14), johdanto-osan 71 kappale.

44

(45)  Useassa valtion tukijärjestelmään liittyvässä komission päätöksessä sovellettiin aiemmin 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista poikkeusta. Ks. esim. komission päätös C(2007) 3394 final, tehty 18 päivänä heinäkuuta 2007 asiassa N 720/06 — Port de Bruxelles (EUVL C 307, 18.12.2007, s. 10), ja komission päätös C(2002) 3248 final, tehty 18 päivänä syyskuuta 2002 asiassa N 308/02 — Tukien myöntäminen rautatieinfrastruktuurin investointien edistämiseksi Sachsen-Anhaltin osavaltiossa (EYVL C 277, 14.11.2002, s. 2). Kun kyse on tilapäisistä toimenpiteistä, poikkeusta sovellettiin Stora Enso Langerbruggen investointituen tapauksessa, ks. komission päätös C(2004) 3351, tehty 8 päivänä syyskuuta 2004 asiassa C 73/03 — valtiontuki Stora Enso Langerbruggelle (EUVL L 53, 26.2.2005, s. 66). Kyseisessä päätöksessä käytetyt edellytykset sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioimiseksi ovat: toimenpiteen luokittelu liikenteen koordinoinniksi, korkeammat infrastruktuurikustannukset kilpaileviin liikennemuotoihin verrattuna, tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia ja tuen kannustava vaikutus.

45

Port de Bruxelles

Stora Enso Langerbruggen

(46)  Ks. komission päätös, tehty 9 päivänä marraskuuta 2011, valtiontuesta SA.32632 (2011/N), Belgia, Intermodal Container Terminal Genk, 52 kohta (EUVL C 82, 21.3.2012, s. 2); komission päätös, tehty 15 päivänä kesäkuuta 2011, valtiontuesta SA.32224, Alankomaat, Development of the Alblasserdam Container Transferium (EUVL C 215, 21.7.2011, s. 22); komission päätös, tehty 20 päivänä heinäkuuta 2010, asiassa C 17/10, Italia, Firmin srl (EUVL C 278, 15.10.2010, s. 28); komission päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2012, valtiontuesta SA.34056 (12/N), Yhdistynyt kuningaskunta, Cable Car for London (EUVL C 220, 25.7.2012, s. 6); komission päätös, tehty 17 päivänä lokakuuta 2012, valtiontuesta SA.34501, Saksa, Ausbau des Binnenhafens Königs Wusterhausen/Wildau (EUVL C 176, 21.6.2013, s. 1); komission päätös, tehty 18 päivänä maaliskuuta 2013, valtiontuesta SA.37402 (2013/N), Unkari, The intermodal development of the Freeport of Budapest (EUVL C 141, 9.5.2014, s. 5).

46

Intermodal Container Terminal Genk

Development of the Alblasserdam Container Transferium

Firmin srl

Cable Car for London

Ausbau des Binnenhafens Königs Wusterhausen/Wildau

The intermodal development of the Freeport of Budapest

(47)  Valkoinen kirja: eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010 (http://europa.eu/legislation_summaries/environment/tackling_climate_change/l24007_en.htm)

47

(48)  Ks. komission päätös, tehty 31 päivänä tammikuuta 2001 asiassa N 597/2000, Alankomaat — Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen (EYVL C 102, 31.3.2001, s. 8); komission päätös, tehty 14 päivänä syyskuuta 2001 asiassa N 208/2000, Alankomaat — SOIT, (EYVL C 315, 4.11.2000, s. 22); komission päätös, tehty 15 päivänä marraskuuta 2000 asiassa N 755/1999, Italia — Bolzano (EYVL C 71, 3.3.2001, s. 19); ja komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2010 asiassa N 490/10, Belgia — Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest (EUVL C 122, 20.4.2011, s. 2).

48

Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen

SOIT

Bolzano

Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest

(49)  Ks. komission päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2011, valtiontuesta SA.33434, Ranska — Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre, (EUVL C 53, 23.2.2012, s. 2); komission päätös, tehty 17 päivänä lokakuuta 2012, valtiontuesta SA.34501, Saksa, Ausbau des Binnenhafens Königs Wusterhausen/Wildau (EUVL C 176, 21.6.2013, s. 1); komission päätös, tehty 19 päivänä kesäkuuta 2013, valtiontuesta SA.35738, Kreikka — Aid for the upgrading of Katakolo port (EUVL C 204, 18.7.2013, s. 3); komission päätös, tehty 2 päivänä heinäkuuta 2013, valtiontuesta SA.35418, Kreikka — Extension of Piraeus port (EUVL C 256, 9.5.2013, s. 2).

49

Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre

Ausbau des Binnenhafens Königs Wusterhausen/Wildau

Aid for the upgrading of Katakolo port

Extension of Piraeus port

---

| 14.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 329/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 329/68

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä marraskuuta 2014,

komission tulojen ja menojen hyväksyjien ja toimeenpanovirastojen käyttöön tarkoitetusta ennakkovaroitusjärjestelmästä

(2014/792/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 56 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 215/2008 (2) ja erityisesti sen 17 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 kumoamisesta 11 päivänä syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (3) ja erityisesti sen 7 artiklan 6 kohdan ja 11 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio, joka vastaa Euroopan unionin yleisen talousarvion ja kaikkien muiden unionin hallinnoimien varojen toteutuksesta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 30–33 artiklassa säädetyn moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, on velvollinen suojaamaan unionin taloudellisia etuja petollisilta menettelyiltä ja muulta laittomalta toiminnalta. Sen varmistamiseksi, että komission ja toimeenpanovirastojen tulojen ja menojen hyväksyjät saavat kaikki tiedot unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvista uhista, on tarpeen antaa sisäisiä sääntöjä komission päätöksen C(2014) 2784 (4) lisäksi. |
| --- | --- |

(1)

Komissio, joka vastaa Euroopan unionin yleisen talousarvion ja kaikkien muiden unionin hallinnoimien varojen toteutuksesta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 30–33 artiklassa säädetyn moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, on velvollinen suojaamaan unionin taloudellisia etuja petollisilta menettelyiltä ja muulta laittomalta toiminnalta. Sen varmistamiseksi, että komission ja toimeenpanovirastojen tulojen ja menojen hyväksyjät saavat kaikki tiedot unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvista uhista, on tarpeen antaa sisäisiä sääntöjä komission päätöksen C(2014) 2784 (4) lisäksi.

| (2) | Voidakseen torjua petoksia ja suojata unionin taloudellisia etuja komissio käyttää asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 108 artiklassa ja poissulkemisia koskevasta keskustietokannasta 17 päivänä joulukuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1302/2008 (5) tarkoitettua poissulkemisia koskevaa keskustietokantaa sekä komission tulojen ja menojen hyväksyjien ja toimeenpanovirastojen käyttöön tarkoitetusta ennakkovaroitusjärjestelmästä 16 päivänä joulukuuta 2008 tehdyssä päätöksessä 2008/969/EY, Euratom (6) tarkoitettua ennakkovaroitusjärjestelmää. Olisi varmistettava, että ennakkovaroitusjärjestelmä toimii tehokkaasti odotettaessa, että lainsäädäntövallan käyttäjä hyväksyy ehdotuksen (7) varainhoitoasetuksen muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Voidakseen torjua petoksia ja suojata unionin taloudellisia etuja komissio käyttää asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 108 artiklassa ja poissulkemisia koskevasta keskustietokannasta 17 päivänä joulukuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1302/2008 (5) tarkoitettua poissulkemisia koskevaa keskustietokantaa sekä komission tulojen ja menojen hyväksyjien ja toimeenpanovirastojen käyttöön tarkoitetusta ennakkovaroitusjärjestelmästä 16 päivänä joulukuuta 2008 tehdyssä päätöksessä 2008/969/EY, Euratom (6) tarkoitettua ennakkovaroitusjärjestelmää. Olisi varmistettava, että ennakkovaroitusjärjestelmä toimii tehokkaasti odotettaessa, että lainsäädäntövallan käyttäjä hyväksyy ehdotuksen (7) varainhoitoasetuksen muuttamiseksi.

| (3) | Ennakkovaroitusjärjestelmän tarkoituksen olisi tällä välin säilyttävä olennaisilta osiltaan nykyisen kaltaisena. Ennakkovaroitusjärjestelmällä olisi varmistettava, että siihen kirjatut varoitukset tarjoavat komission ja sen toimeenpanovirastojen käyttöön jakelultaan rajoitetut tiedot sellaisista henkilöistä, jotka saattavat uhata unionin taloudellisia etuja ja mainetta tai mitä tahansa unionin hallinnoimia varoja. |
| --- | --- |

(3)

Ennakkovaroitusjärjestelmän tarkoituksen olisi tällä välin säilyttävä olennaisilta osiltaan nykyisen kaltaisena. Ennakkovaroitusjärjestelmällä olisi varmistettava, että siihen kirjatut varoitukset tarjoavat komission ja sen toimeenpanovirastojen käyttöön jakelultaan rajoitetut tiedot sellaisista henkilöistä, jotka saattavat uhata unionin taloudellisia etuja ja mainetta tai mitä tahansa unionin hallinnoimia varoja.

| (4) | Koska toimeenpanovirastojen johtajat käyttävät toimintamäärärahoja komission valtuuttamina tulojen ja menojen hyväksyjinä, heillä olisi oltava mahdollisuus käyttää ennakkovaroitusjärjestelmää hallinto- ja toimintamäärärahojen hallinnointia varten samoin edellytyksin kuin komission yksiköillä. |
| --- | --- |

(4)

Koska toimeenpanovirastojen johtajat käyttävät toimintamäärärahoja komission valtuuttamina tulojen ja menojen hyväksyjinä, heillä olisi oltava mahdollisuus käyttää ennakkovaroitusjärjestelmää hallinto- ja toimintamäärärahojen hallinnointia varten samoin edellytyksin kuin komission yksiköillä.

| (5) | Koska asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission edelleenvaltuuttamina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimivat unionin edustustojen päälliköt käyttävät toimintamäärärahoja komission valtuuttamina tulojen ja menojen hyväksyjinä, heillä olisi oltava mahdollisuus käyttää ennakkovaroitusjärjestelmää hallinto- ja toimintamäärärahojen hallinnointia varten samoin edellytyksin kuin komission yksiköillä. |
| --- | --- |

(5)

Koska asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission edelleenvaltuuttamina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimivat unionin edustustojen päälliköt käyttävät toimintamäärärahoja komission valtuuttamina tulojen ja menojen hyväksyjinä, heillä olisi oltava mahdollisuus käyttää ennakkovaroitusjärjestelmää hallinto- ja toimintamäärärahojen hallinnointia varten samoin edellytyksin kuin komission yksiköillä.

| (6) | Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta 11 päivänä syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 6 kohdan mukaan velvollisuus antaa asianomaisille komission yksiköille viipymättä tiedot käynnissä olevista tutkimuksista, jos niissä ilmenee, että voi olla aiheellista toteuttaa hallinnollisia turvaamistoimenpiteitä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Lisäksi sillä on asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 11 artiklan mukaan velvollisuus laatia päätökseen saadusta tutkimuksesta kertomus ja antaa tarvittaessa suosituksia siitä, olisiko erityisesti toimielinten toteutettava toimenpiteitä. Jotta toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voisi pyytää varoituksen kirjaamista, on tarpeen säätää siitä, mitkä tiedot OLAFin on toimitettava komissiolle. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta 11 päivänä syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 6 kohdan mukaan velvollisuus antaa asianomaisille komission yksiköille viipymättä tiedot käynnissä olevista tutkimuksista, jos niissä ilmenee, että voi olla aiheellista toteuttaa hallinnollisia turvaamistoimenpiteitä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Lisäksi sillä on asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 11 artiklan mukaan velvollisuus laatia päätökseen saadusta tutkimuksesta kertomus ja antaa tarvittaessa suosituksia siitä, olisiko erityisesti toimielinten toteutettava toimenpiteitä. Jotta toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voisi pyytää varoituksen kirjaamista, on tarpeen säätää siitä, mitkä tiedot OLAFin on toimitettava komissiolle.

| (7) | OLAFilla olisi oltava mahdollisuus käyttää ennakkovaroitusjärjestelmää hoitaessaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisia tutkinta-, tiedonhankinta- ja petostentorjuntatehtäviään. |
| --- | --- |

(7)

OLAFilla olisi oltava mahdollisuus käyttää ennakkovaroitusjärjestelmää hoitaessaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisia tutkinta-, tiedonhankinta- ja petostentorjuntatehtäviään.

| (8) | Ennakkovaroitusjärjestelmän toimintaa olisi yksinkertaistettava, varoitusluokkien määrää vähennettävä ja niiden soveltamisalaa selkiytettävä, ja varoitusnimikkeistä olisi käytävä selkeästi ilmi, minkälaisesta varoituksesta on kysymys, jotta järjestelmää voitaisiin yksinkertaistaa. |
| --- | --- |

(8)

Ennakkovaroitusjärjestelmän toimintaa olisi yksinkertaistettava, varoitusluokkien määrää vähennettävä ja niiden soveltamisalaa selkiytettävä, ja varoitusnimikkeistä olisi käytävä selkeästi ilmi, minkälaisesta varoituksesta on kysymys, jotta järjestelmää voitaisiin yksinkertaistaa.

| (9) | OLAFin toimittamiin tietoihin perustuvien todentamisvaroitusten esittäjän olisi oltava toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä, joka ehdottaa kyseisiä varoituksia läheisessä yhteistyössä OLAFin kanssa neuvoteltuaan asiasta budjettipääosaston ja oikeudellisen yksikön kanssa. |
| --- | --- |

(9)

OLAFin toimittamiin tietoihin perustuvien todentamisvaroitusten esittäjän olisi oltava toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä, joka ehdottaa kyseisiä varoituksia läheisessä yhteistyössä OLAFin kanssa neuvoteltuaan asiasta budjettipääosaston ja oikeudellisen yksikön kanssa.

| (10) | Poissulkemisvaroitusten esittäjän olisi oltava komission toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä, ja budjettipääosaston ja tapauksen mukaan oikeudellisen yksikön olisi arvioitava kyseiset varoitukset keskitetysti. Jos poissulkemisvaroitus esitetään OLAFin toimittamien tietojen perusteella, se olisi arvioitava läheisessä yhteistyössä OLAFin kanssa. Tätä menettelyä olisi sovellettava myös silloin, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä aikoo toteuttaa toimia, jotka voisivat vaikuttaa asianomaisen henkilön oikeuksiin haitallisesti. |
| --- | --- |

(10)

Poissulkemisvaroitusten esittäjän olisi oltava komission toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä, ja budjettipääosaston ja tapauksen mukaan oikeudellisen yksikön olisi arvioitava kyseiset varoitukset keskitetysti. Jos poissulkemisvaroitus esitetään OLAFin toimittamien tietojen perusteella, se olisi arvioitava läheisessä yhteistyössä OLAFin kanssa. Tätä menettelyä olisi sovellettava myös silloin, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä aikoo toteuttaa toimia, jotka voisivat vaikuttaa asianomaisen henkilön oikeuksiin haitallisesti.

| (11) | Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän olisi läheisessä yhteistyössä OLAFin kanssa päätettävä seurauksista, jotka ovat tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, ja ilmoitettava päätöksestään OLAFille. |
| --- | --- |

(11)

Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän olisi läheisessä yhteistyössä OLAFin kanssa päätettävä seurauksista, jotka ovat tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, ja ilmoitettava päätöksestään OLAFille.

| (12) | Varoituksen kirjaamista, muuttamista, poistamista tai uusimista koskevan pyynnön esittämisen olisi oltava toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla. Jotta valvonta säilyisi riittävänä, tällaiset pyynnöt olisi tehtävä komission päätöksessä C(2014) 2784 säädetyllä hierarkiatasolla. |
| --- | --- |

(12)

Varoituksen kirjaamista, muuttamista, poistamista tai uusimista koskevan pyynnön esittämisen olisi oltava toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla. Jotta valvonta säilyisi riittävänä, tällaiset pyynnöt olisi tehtävä komission päätöksessä C(2014) 2784 säädetyllä hierarkiatasolla.

| (13) | Tilinpitäjän olisi huolehdittava siitä, että komission keskuskirjanpitojärjestelmässä otetaan käyttöön asianmukaiset tekniset järjestelyt, joilla varmistetaan ennakkovaroitusjärjestelmän tehokas soveltaminen. |
| --- | --- |

(13)

Tilinpitäjän olisi huolehdittava siitä, että komission keskuskirjanpitojärjestelmässä otetaan käyttöön asianmukaiset tekniset järjestelyt, joilla varmistetaan ennakkovaroitusjärjestelmän tehokas soveltaminen.

| (14) | Kaikille komission yksiköille ja toimeenpanovirastoille annetaan yksityiskohtaiset tiedot perintä- ja takavarikkomääräyksistä komission keskuskirjanpitojärjestelmän kautta. Päätöksessä 2008/969/EY, Euratom säädetyt varoitukset W3a (takavarikkomääräys) ja W4 (perintämääräys) olisi poistettava käytöstä. Tieto tällaisesta määräyksestä ei yksinään ole järjestelmällisesti peruste varoitukselle. Varoituksen kirjaaminen edellyttää, että toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä arvioi kaikki tapaukseen liittyvät olosuhteet tehdäkseen päätöksen siitä, onko varoitus tarpeen. |
| --- | --- |

(14)

Kaikille komission yksiköille ja toimeenpanovirastoille annetaan yksityiskohtaiset tiedot perintä- ja takavarikkomääräyksistä komission keskuskirjanpitojärjestelmän kautta. Päätöksessä 2008/969/EY, Euratom säädetyt varoitukset W3a (takavarikkomääräys) ja W4 (perintämääräys) olisi poistettava käytöstä. Tieto tällaisesta määräyksestä ei yksinään ole järjestelmällisesti peruste varoitukselle. Varoituksen kirjaaminen edellyttää, että toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä arvioi kaikki tapaukseen liittyvät olosuhteet tehdäkseen päätöksen siitä, onko varoitus tarpeen.

| (15) | Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (8) säädetään, että komission on henkilötietojen käsittelyssään noudatettava siinä säädettyjä käsittelyn laillisuutta ja tiedonsiirtoa koskevia vaatimuksia ja että Euroopan tietosuojavaltuutettu tekee kyseistä tietojenkäsittelyä koskevan ennakkotarkastuksen komission tietosuojavastaavan tekemän ilmoituksen perusteella. |
| --- | --- |

(15)

Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (8) säädetään, että komission on henkilötietojen käsittelyssään noudatettava siinä säädettyjä käsittelyn laillisuutta ja tiedonsiirtoa koskevia vaatimuksia ja että Euroopan tietosuojavaltuutettu tekee kyseistä tietojenkäsittelyä koskevan ennakkotarkastuksen komission tietosuojavastaavan tekemän ilmoituksen perusteella.

| (16) | Niiden henkilöiden oikeudet, joita koskevia tietoja on viety tai voidaan viedä ennakkovaroitusjärjestelmään, olisi vahvistettava tietosuojasäännöksissä. |
| --- | --- |

(16)

Niiden henkilöiden oikeudet, joita koskevia tietoja on viety tai voidaan viedä ennakkovaroitusjärjestelmään, olisi vahvistettava tietosuojasäännöksissä.

| (17) | Tietyistä tietosuojaa koskevista oikeuksista voidaan tehdä asetuksen (EY) N:o 45/2001 20 artiklassa säädettyjä poikkeuksia, joita on analysoitava tapauskohtaisesti ja joiden soveltamisen on oltava tilapäistä. Yksikön, jonka tehtävänä on pyytää asianomaisten tietojen kirjaamista tai muuttamista, joka kattaa myös niiden oikaisemisen, tai kyseisten tietojen poistamista, olisi päätettävä tällaisten poikkeusten soveltamisesta. |
| --- | --- |

(17)

Tietyistä tietosuojaa koskevista oikeuksista voidaan tehdä asetuksen (EY) N:o 45/2001 20 artiklassa säädettyjä poikkeuksia, joita on analysoitava tapauskohtaisesti ja joiden soveltamisen on oltava tilapäistä. Yksikön, jonka tehtävänä on pyytää asianomaisten tietojen kirjaamista tai muuttamista, joka kattaa myös niiden oikaisemisen, tai kyseisten tietojen poistamista, olisi päätettävä tällaisten poikkeusten soveltamisesta.

| (18) | Mahdollisen poissulkemisvaroituksen kohteena olevalle henkilölle olisi annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä kirjallisesti ennen kuin kyseistä henkilöä koskevan varoituksen kirjaamista ennakkovaroitusjärjestelmään pyydetään. Tällainen mahdollisuus olisi annettava myös silloin, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä aikoo toteuttaa toimia, jotka voisivat vaikuttaa asianomaisen henkilön oikeuksiin haitallisesti. |
| --- | --- |

(18)

Mahdollisen poissulkemisvaroituksen kohteena olevalle henkilölle olisi annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä kirjallisesti ennen kuin kyseistä henkilöä koskevan varoituksen kirjaamista ennakkovaroitusjärjestelmään pyydetään. Tällainen mahdollisuus olisi annettava myös silloin, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä aikoo toteuttaa toimia, jotka voisivat vaikuttaa asianomaisen henkilön oikeuksiin haitallisesti.

| (19) | Tätä mahdollisuutta olisi poikkeuksellisesti lykättävä tutkimuksen tai kansallisten oikeudenkäyntimenettelyjen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi, jos tähän on huomattavan tärkeitä perusteltuja syitä. |
| --- | --- |

(19)

Tätä mahdollisuutta olisi poikkeuksellisesti lykättävä tutkimuksen tai kansallisten oikeudenkäyntimenettelyjen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi, jos tähän on huomattavan tärkeitä perusteltuja syitä.

| (20) | Päätöksen 2008/969/EY, Euratom soveltamista olisi jatkettava 1 päivään heinäkuuta 2015 asti siltä osin kuin se on tarpeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 215 artiklan nojalla rajoittavista toimenpiteistä annettujen neuvoston asetusten noudattamisen varmistamiseksi siihen asti, kun suoriteperusteisessa kirjanpitojärjestelmässä (ABAC) voidaan ottaa huomioon ulkopolitiikan välineistä vastaavan yksikön vastaavaan tietokantaan sisältyvät tiedot. Käytännössä tämä tarkoittaa päätöksen 2008/969/EY, Euratom mukaisen W5b-varoituksen kirjaamista. |
| --- | --- |

(20)

Päätöksen 2008/969/EY, Euratom soveltamista olisi jatkettava 1 päivään heinäkuuta 2015 asti siltä osin kuin se on tarpeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 215 artiklan nojalla rajoittavista toimenpiteistä annettujen neuvoston asetusten noudattamisen varmistamiseksi siihen asti, kun suoriteperusteisessa kirjanpitojärjestelmässä (ABAC) voidaan ottaa huomioon ulkopolitiikan välineistä vastaavan yksikön vastaavaan tietokantaan sisältyvät tiedot. Käytännössä tämä tarkoittaa päätöksen 2008/969/EY, Euratom mukaisen W5b-varoituksen kirjaamista.

| (21) | Päätöstä 2008/969/EY, Euratom olisi sovellettava 1 päivään heinäkuuta 2015 asti W3a- ja W4-varoituksiin, jotka olisi kyseiseen ajankohtaan asti rinnastettava todentamisvaroituksiin tämän päätöksen 4 jaksoa sovellettaessa. |
| --- | --- |

(21)

Päätöstä 2008/969/EY, Euratom olisi sovellettava 1 päivään heinäkuuta 2015 asti W3a- ja W4-varoituksiin, jotka olisi kyseiseen ajankohtaan asti rinnastettava todentamisvaroituksiin tämän päätöksen 4 jaksoa sovellettaessa.

| (22) | Tämän päätöksen täytäntöönpano edellyttää, että ennakkovaroitusjärjestelmän toimintaa ja sen tosiasiallista myötävaikutusta unionin taloudellisten etujen suojaamiseen arvioidaan säännöllisesti, |
| --- | --- |

(22)

Tämän päätöksen täytäntöönpano edellyttää, että ennakkovaroitusjärjestelmän toimintaa ja sen tosiasiallista myötävaikutusta unionin taloudellisten etujen suojaamiseen arvioidaan säännöllisesti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 JAKSO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Sisältö, soveltamisala ja tavoite

1.   Tällä päätöksellä perustetaan ennakkovaroitusjärjestelmä, joka on tarkoitettu komission ja toimeenpanovirastojen tulojen ja menojen hyväksyjien käyttöön silloin, kun he toteuttavat Euroopan unionin yleistä talousarviota ja mitä tahansa muita unionin hallinnoimia varoja.

2.   Ennakkovaroitusjärjestelmällä edistetään unionin taloudellisten etujen ja julkisuuskuvan suojaamista, petosten torjuntaa ja moitteetonta varainhoitoa.

3.   Ennakkovaroitusjärjestelmän tavoitteena on

| a) | varoitusten kirjaamisen avulla tiedottaa komission ja toimeenpanovirastojen toimivaltaisille tulojen ja menojen hyväksyjille siitä, että henkilö saattaa muodostaa uhan unionin taloudellisille eduille ja julkisuuskuvalle tai unionin hallinnoimille varoille, ja |
| --- | --- |

a)

varoitusten kirjaamisen avulla tiedottaa komission ja toimeenpanovirastojen toimivaltaisille tulojen ja menojen hyväksyjille siitä, että henkilö saattaa muodostaa uhan unionin taloudellisille eduille ja julkisuuskuvalle tai unionin hallinnoimille varoille, ja

| b) | antaa toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle mahdollisuus tehdä varoitusten perusteella tarkistuksia tai toteuttaa niiden perusteella tarvittavia toimenpiteitä, joihin kuuluvat myös 4 jaksossa tarkoitetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

b)

antaa toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle mahdollisuus tehdä varoitusten perusteella tarkistuksia tai toteuttaa niiden perusteella tarvittavia toimenpiteitä, joihin kuuluvat myös 4 jaksossa tarkoitetut toimenpiteet.

4.   Tiedoilla autetaan varmistamaan, että

| a) | riskit ehkäistään tarkistuksin, jotka perustuvat varhaisessa vaiheessa saatuihin tietoihin henkilöistä, joiden osalta on epäilyjä tai havaintoja, jotka liittyvät mihin tahansa seuraavassa luetelluista toimista:






  — | huomattava virhe tai sääntöjenvastaisuus, |
| --- | --- | --- |

a)

riskit ehkäistään tarkistuksin, jotka perustuvat varhaisessa vaiheessa saatuihin tietoihin henkilöistä, joiden osalta on epäilyjä tai havaintoja, jotka liittyvät mihin tahansa seuraavassa luetelluista toimista:

—

huomattava virhe tai sääntöjenvastaisuus,

| — | ammatillinen virhe, |
| --- | --- |

—

ammatillinen virhe,

| — | vakava sopimusrikkomus, tai |
| --- | --- |

—

vakava sopimusrikkomus, tai

| — | komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (9) 141 artiklassa tarkoitettu petos, lahjonta tai mikä tahansa muu unionin taloudellisia etuja vahingoittava laiton toiminta; |
| --- | --- |

—

komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (9) 141 artiklassa tarkoitettu petos, lahjonta tai mikä tahansa muu unionin taloudellisia etuja vahingoittava laiton toiminta;

| b) | menettelyjen ulkopuolelle suljetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 106 artiklan 1 kohdassa ja 109 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt. |
| --- | --- |

b)

menettelyjen ulkopuolelle suljetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 106 artiklan 1 kohdassa ja 109 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| a) | ’tilinpitäjällä’ komission tilinpitäjää tai tilinpitäjän alaisuudessa toimivaa henkilöstön jäsentä, jolle tilinpitäjä on siirtänyt tiettyjä tehtäviä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 69 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

’tilinpitäjällä’ komission tilinpitäjää tai tilinpitäjän alaisuudessa toimivaa henkilöstön jäsentä, jolle tilinpitäjä on siirtänyt tiettyjä tehtäviä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 69 artiklan mukaisesti;

| b) | ’toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä’ asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 65 artiklassa tarkoitettua komission valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää, joka on sisäisten sääntöjen mukaisesti vastuussa Euroopan unionin yleisen talousarvion, jäljempänä ’talousarvio’, toteuttamisesta ja joka voi olla myös toimeenpanoviraston johtaja, edellä mainitun asetuksen 65 artiklassa tarkoitettu edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä, joka toimii johtajan tehtävässä, tai unionin edustuston päällikkö, joka toimii komission edelleenvaltuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä edellä mainitun asetuksen 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

’toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä’ asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 65 artiklassa tarkoitettua komission valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää, joka on sisäisten sääntöjen mukaisesti vastuussa Euroopan unionin yleisen talousarvion, jäljempänä ’talousarvio’, toteuttamisesta ja joka voi olla myös toimeenpanoviraston johtaja, edellä mainitun asetuksen 65 artiklassa tarkoitettu edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä, joka toimii johtajan tehtävässä, tai unionin edustuston päällikkö, joka toimii komission edelleenvaltuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä edellä mainitun asetuksen 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| c) | ’rekisteröidyllä’ yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 tarkoitettua tunnistettavissa olevaa henkilöä; |
| --- | --- |

c)

’rekisteröidyllä’ yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 tarkoitettua tunnistettavissa olevaa henkilöä;

| d) | ’havainnoilla’ tosiseikkoja, jotka on havaittu oikeudellisen sitoumuksen täytäntöönpanon aikana tai kirjattu tilintarkastustuomioistuimen, petostentorjuntaviraston (OLAF) tai sisäisen tarkastuksen toimialan tarkastuksissa tai tutkimuksissa tai missä tahansa muissa toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla olleissa tarkastuksissa; |
| --- | --- |

d)

’havainnoilla’ tosiseikkoja, jotka on havaittu oikeudellisen sitoumuksen täytäntöönpanon aikana tai kirjattu tilintarkastustuomioistuimen, petostentorjuntaviraston (OLAF) tai sisäisen tarkastuksen toimialan tarkastuksissa tai tutkimuksissa tai missä tahansa muissa toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla olleissa tarkastuksissa;

| e) | ’oikeudellisella sitoumuksella’ sitoumusta, jonka komissio on tehnyt asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ensimmäisen osan V–VIII osaston ja toisen osan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

’oikeudellisella sitoumuksella’ sitoumusta, jonka komissio on tehnyt asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ensimmäisen osan V–VIII osaston ja toisen osan mukaisesti;

| f) | ’henkilöllä’ kaikkia seuraavassa lueteltuja luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä sekä kaikkia oikeushenkilöllisyyttä vailla olevia yhteenliittymiä:






  — | asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 2 artiklan i alakohdassa tarkoitetut varojen saajat, |
| --- | --- | --- |

f)

’henkilöllä’ kaikkia seuraavassa lueteltuja luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä sekä kaikkia oikeushenkilöllisyyttä vailla olevia yhteenliittymiä:

—

asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 2 artiklan i alakohdassa tarkoitetut varojen saajat,

| — | ehdokkaat ja tarjoajat, |
| --- | --- |

—

ehdokkaat ja tarjoajat,

| — | avustuksen hakijat, |
| --- | --- |

—

avustuksen hakijat,

| — | kilpailujen osallistujat, |
| --- | --- |

—

kilpailujen osallistujat,

| — | asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 204 artiklassa tarkoitetut palkatut ulkopuoliset asiantuntijat, |
| --- | --- |

—

asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 204 artiklassa tarkoitetut palkatut ulkopuoliset asiantuntijat,

| — | asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklan 1 kohdan b ja e alakohdassa tarkoitetut henkilöt, jolla on valtuudet edustaa oikeushenkilöä, tehdä päätöksiä sen puolesta tai valvoa sitä; |
| --- | --- |

—

asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklan 1 kohdan b ja e alakohdassa tarkoitetut henkilöt, jolla on valtuudet edustaa oikeushenkilöä, tehdä päätöksiä sen puolesta tai valvoa sitä;

| g) | ’ammatin harjoittamiseen liittyvällä virheellä’ lain, säännösten tai henkilön ammattialalla noudatettavan ammattietiikan rikkomista ja muita virheitä, joilla on vaikutusta kyseisen henkilön ammatilliseen uskottavuuteen; |
| --- | --- |

g)

’ammatin harjoittamiseen liittyvällä virheellä’ lain, säännösten tai henkilön ammattialalla noudatettavan ammattietiikan rikkomista ja muita virheitä, joilla on vaikutusta kyseisen henkilön ammatilliseen uskottavuuteen;

| h) | ’alihankkijalla’ talouden toimijaa, jota ehdokas, tarjoaja tai toimeksisaaja esittää sopimuksen osan täytäntöönpanijaksi ilman, että hankintaviranomaisella on suoraa oikeudellista sitoumusta kyseisen toimijan kanssa; |
| --- | --- |

h)

’alihankkijalla’ talouden toimijaa, jota ehdokas, tarjoaja tai toimeksisaaja esittää sopimuksen osan täytäntöönpanijaksi ilman, että hankintaviranomaisella on suoraa oikeudellista sitoumusta kyseisen toimijan kanssa;

| i) | ’huomattavalla virheellä tai sääntöjenvastaisuudella’ delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 166 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua huomattavaa virhettä tai sääntöjenvastaisuutta; |
| --- | --- |

i)

’huomattavalla virheellä tai sääntöjenvastaisuudella’ delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 166 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua huomattavaa virhettä tai sääntöjenvastaisuutta;

| j) | ’varoituksesta vastaavalla yhteyshenkilöllä’ pyynnön esittämisestä vastaavassa yksikössä olevaa henkilöä, joka on vastuussa varoituksesta sen poistamiseen asti. |
| --- | --- |

j)

’varoituksesta vastaavalla yhteyshenkilöllä’ pyynnön esittämisestä vastaavassa yksikössä olevaa henkilöä, joka on vastuussa varoituksesta sen poistamiseen asti.

3 artikla

Ennakkovaroitusjärjestelmän toiminta

1.   Tilinpitäjä huolehtii asianmukaisista teknisistä järjestelyistä, joilla varmistetaan ennakkovaroitusjärjestelmän tehokas toiminta ja sen seuranta.

Tilinpitäjä vastaa toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän pyytämien ennakkovaroitusten kirjaamisesta, muuttamisesta, uusimisesta ja poistamisesta.

2.   Tilinpitäjä hyväksyy teknisiä näkökohtia koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet ja määrittelee tekniseen toteutukseen liittyvät menettelyt, myös turvallisuuden osalta.

Tilinpitäjä ilmoittaa edellä tarkoitetuista toimenpiteistä komission yksiköille ja toimeenpanovirastoille.

4 artikla

Varoituksen pyytämis-, muuttamis-, uusimis- ja poistamisvaltuudet ja -menettely

1.   Varoituksen kirjaamista, muuttamista, uusimista tai poistamista voi pyytää ainoastaan toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä.

2.   Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on osoitettava varoituksen kirjaamista, muuttamista, uusimista tai poistamista koskeva pyyntö tilinpitäjälle. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tällöin käytettävä tämän päätöksen liitteessä esitettyä lomaketta.

3.   Jäljempänä 8 artiklassa tarkoitettu varoituksesta vastaava yhteyshenkilö tarkistaa ennen pyynnön toimittamista tilinpitäjälle, että 11 ja 12 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

5 artikla

Ennakkovaroitusjärjestelmän käyttöoikeus

Komission yksiköt ja toimeenpanovirastot saavat suoraan käyttöönsä ennakkovaroitusjärjestelmän sisältämät tiedot komission keskuskirjanpitojärjestelmän kautta.

Paikallisjärjestelmästä vastaavat komission yksiköt tai toimeenpanovirastot voivat käyttää keskuskirjanpitojärjestelmää ennakkovaroitusjärjestelmään tallennettujen tietojen saantiin edellyttäen, että paikallisjärjestelmän ja keskuskirjanpitojärjestelmän tiedot ovat yhteensopivia.

6 artikla

Ennakkovaroitusjärjestelmän käyttö

Ennakkovaroitusjärjestelmään tallennettuja tietoja saa käyttää ainoastaan talousarvion tai muiden unionin hallinnoimien varojen toteuttamiseen. Tämä säännös ei vaikuta komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 1302/2008 (10) 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun poissulkemisia koskevan keskustietokannan sisältämiin tietoihin.

OLAF voi käyttää ennakkovaroitusjärjestelmässä ja poissulkemisia koskevassa tietokannassa olevia tietoja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 kumoamisesta 11 päivänä syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, jäljempänä ’OLAF-asetus’, mukaisissa tutkimuksissaan sekä petostentorjuntatoimissaan, joihin kuuluvat myös riskianalyysit.

7 artikla

Ennakkovaroitusjärjestelmän käyttöajankohta

Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä tarkistaa, onko ennakkovaroitusjärjestelmässä henkilöä koskeva varoitus, seuraavissa vaiheissa:

| a) | ennen yksittäisen talousarviositoumuksen tekemistä; |
| --- | --- |

a)

ennen yksittäisen talousarviositoumuksen tekemistä;

| b) | ennen talousarvioon otettavan kokonaissitoumuksen tekemistä, jos henkilö on tiedossa jo tässä vaiheessa; |
| --- | --- |

b)

ennen talousarvioon otettavan kokonaissitoumuksen tekemistä, jos henkilö on tiedossa jo tässä vaiheessa;

| c) | alustavien talousarviositoumusten tapauksessa ennen sellaisen oikeudellisen sitoumuksen tekemistä, joka antaa oikeuden saada myöhemmin suoritettavia maksuja, ellei kyseessä ole henkilöstölle suoritettava maksu tai kokouksiin tai kilpailuihin osallistumisesta aiheutuneiden matkakulujen korvaaminen; |
| --- | --- |

c)

alustavien talousarviositoumusten tapauksessa ennen sellaisen oikeudellisen sitoumuksen tekemistä, joka antaa oikeuden saada myöhemmin suoritettavia maksuja, ellei kyseessä ole henkilöstölle suoritettava maksu tai kokouksiin tai kilpailuihin osallistumisesta aiheutuneiden matkakulujen korvaaminen;

| d) | hankintamenettelyjen, avustusten myöntämismenettelyjen, palkintokilpailujen ja kiinnostuksenilmaisupyyntöjen tapauksessa viimeistään ennen ratkaisupäätöksen tekemistä; |
| --- | --- |

d)

hankintamenettelyjen, avustusten myöntämismenettelyjen, palkintokilpailujen ja kiinnostuksenilmaisupyyntöjen tapauksessa viimeistään ennen ratkaisupäätöksen tekemistä;

| e) | sellaisten hankintojen tapauksessa, joissa hankintaviranomainen rajoittaa niiden ehdokkaiden määrää, joilta pyydetään tarjousta, ennen kuin ehdokkaat on valittu; |
| --- | --- |

e)

sellaisten hankintojen tapauksessa, joissa hankintaviranomainen rajoittaa niiden ehdokkaiden määrää, joilta pyydetään tarjousta, ennen kuin ehdokkaat on valittu;

| f) | ennen maksun suorittamista, ellei kyseessä ole henkilöstölle suoritettava maksu tai kokouksiin tai kilpailuihin osallistumisesta aiheutuneiden matkakulujen korvaaminen. |
| --- | --- |

f)

ennen maksun suorittamista, ellei kyseessä ole henkilöstölle suoritettava maksu tai kokouksiin tai kilpailuihin osallistumisesta aiheutuneiden matkakulujen korvaaminen.

8 artikla

Varoituksesta vastaava yhteyshenkilö

Varoituksesta vastaava yhteyshenkilö

| a) | laatii varoituksen kirjaamispyynnön; |
| --- | --- |

a)

laatii varoituksen kirjaamispyynnön;

| b) | toimittaa pyynnön ja kaikki varoitukseen liittyvät muut tiedot tilinpitäjälle; |
| --- | --- |

b)

toimittaa pyynnön ja kaikki varoitukseen liittyvät muut tiedot tilinpitäjälle;

| c) | antaa tiedot, joita muut toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät tarvitsevat tarkistusten tekemiseksi ja 4 jaksossa tarkoitetuista seurauksista päättämiseksi. |
| --- | --- |

c)

antaa tiedot, joita muut toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät tarvitsevat tarkistusten tekemiseksi ja 4 jaksossa tarkoitetuista seurauksista päättämiseksi.

2 JAKSO

ENNAKKOVAROITUSJÄRJESTELMÄÄN TALLENNETUT TIEDOT

9 artikla

Varoitusluokat

1.   Ennakkovaroitusjärjestelmään sisältyvät varoitukset jaetaan seuraaviin kahteen luokkaan:

| a) | ”todentamisvaroitukset”, joita käytetään, kun henkilön osalta on epäilyjä tai havaintoja, jotka koskevat delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 141 artiklassa tarkoitettuja petoksia, lahjontaa tai muuta unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa laitonta toimintaa tai huomattavia virheitä tai sääntöjenvastaisuuksia tai ammatillista virhettä tai vakavaa sopimusrikkomusta; |
| --- | --- |

a)

”todentamisvaroitukset”, joita käytetään, kun henkilön osalta on epäilyjä tai havaintoja, jotka koskevat delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 141 artiklassa tarkoitettuja petoksia, lahjontaa tai muuta unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa laitonta toimintaa tai huomattavia virheitä tai sääntöjenvastaisuuksia tai ammatillista virhettä tai vakavaa sopimusrikkomusta;

| b) | ”poissulkemisvaroitukset”, joita käytetään, kun henkilö on suljettu menettelyjen ulkopuolelle asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklan 1 kohdassa ja 109 artiklan 1 kohdassa säädettyjen poissulkemisperusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

”poissulkemisvaroitukset”, joita käytetään, kun henkilö on suljettu menettelyjen ulkopuolelle asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklan 1 kohdassa ja 109 artiklan 1 kohdassa säädettyjen poissulkemisperusteiden mukaisesti.

2.   Henkilöstä on voitu kirjata eri varoituksia erilaisin perustein.

10 artikla

Ennakkovaroitusjärjestelmään kirjattujen varoitusten sisältämät tiedot

Ennakkovaroitusjärjestelmään sisältyvissä varoituksissa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | henkilön tunnistetiedot; |
| --- | --- |

a)

henkilön tunnistetiedot;

| b) | varoitusluokka; |
| --- | --- |

b)

varoitusluokka;

| c) | varoituksen voimassaoloaika; |
| --- | --- |

c)

varoituksen voimassaoloaika;

| d) | perusteet sille, miksi henkilö muodostaa uhan unionin taloudellisille eduille, julkisuuskuvalle tai unionin hallinnoimille varoille; |
| --- | --- |

d)

perusteet sille, miksi henkilö muodostaa uhan unionin taloudellisille eduille, julkisuuskuvalle tai unionin hallinnoimille varoille;

| e) | kuulemismenettelyyn liittyvät tiedot; |
| --- | --- |

e)

kuulemismenettelyyn liittyvät tiedot;

| f) | toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän nimi; |
| --- | --- |

f)

toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän nimi;

| g) | tämän päätöksen 8 artiklassa tarkoitetun varoituksesta vastaavan yhteyshenkilön nimi. |
| --- | --- |

g)

tämän päätöksen 8 artiklassa tarkoitetun varoituksesta vastaavan yhteyshenkilön nimi.

11 artikla

Todentamisvaroitukset

1.   Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi pyytää todentamisvaroituksen kirjaamista, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

| a) | OLAF on asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti ilmoittanut toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tutkimustensa osoittavan, että voi olla aiheellista toteuttaa toimenpiteitä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi; |
| --- | --- |

a)

OLAF on asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti ilmoittanut toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tutkimustensa osoittavan, että voi olla aiheellista toteuttaa toimenpiteitä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi;

| b) | Euroopan tilintarkastustuomioistuin on toimittanut komissiolle tai sisäisen tarkastuksen toimiala on toimittanut toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tietoja, jotka osoittavat, että henkilöön liittyy delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 141 artiklassa tarkoitettu petos, lahjonta tai muu unionin taloudellisia etuja vahingoittava laiton toiminta tai huomattava virhe tai sääntöjenvastaisuus tai ammatillinen virhe tai vakava sopimusrikkomus; |
| --- | --- |

b)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on toimittanut komissiolle tai sisäisen tarkastuksen toimiala on toimittanut toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tietoja, jotka osoittavat, että henkilöön liittyy delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 141 artiklassa tarkoitettu petos, lahjonta tai muu unionin taloudellisia etuja vahingoittava laiton toiminta tai huomattava virhe tai sääntöjenvastaisuus tai ammatillinen virhe tai vakava sopimusrikkomus;

| c) | toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on tehnyt tarkistuksen tai tarkastuksen, joka osoittaa, että henkilöön liittyy delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 141 artiklassa tarkoitettu petos, lahjonta tai muu unionin taloudellisia etuja vahingoittava laiton toiminta tai huomattava virhe tai sääntöjenvastaisuus tai ammatillinen virhe tai vakava sopimusrikkomus, tai toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on saanut tietoja tällaisesta tarkistuksesta tai tarkastuksesta. |
| --- | --- |

c)

toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on tehnyt tarkistuksen tai tarkastuksen, joka osoittaa, että henkilöön liittyy delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 141 artiklassa tarkoitettu petos, lahjonta tai muu unionin taloudellisia etuja vahingoittava laiton toiminta tai huomattava virhe tai sääntöjenvastaisuus tai ammatillinen virhe tai vakava sopimusrikkomus, tai toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on saanut tietoja tällaisesta tarkistuksesta tai tarkastuksesta.

2.   Todentamisvaroitus on voimassa enintään yhden vuoden ajan. Se on poistettava, jos pyydetään poissulkemisvaroitusta tai jos todentamistarvetta ei enää ole.

3.   Todentamisvaroitus poistetaan 2 kohdassa tarkoitetun ajanjakson lopussa ilman eri toimenpiteitä.

4.   Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi pyytää todentamisvaroituksen uusimista, jos OLAF ilmoittaa sille, että todentamisvaroituksen säilyttäminen on 1 kohdassa tarkoitettujen tutkimusten mukaan perusteltua, vaikka niiden pohjalta ei ole vielä tehty päätelmiä. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi pyytää todentamisvaroituksen uusimista myös silloin, kun 1 kohdan b ja c alakohdassa asetetut edellytykset täyttyvät edelleen.

5.   Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on perusteltava, miksi uusiminen on tarpeen unionin taloudellisten etujen ja julkisuuskuvan suojaamiseksi.

6.   Todentamisvaroituksen uusiminen rinnastetaan todentamisvaroitusta koskevaan uuteen pyyntöön.

12 artikla

Poissulkemisvaroitukset

1.   Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on pyydettävä poissulkemisvaroitusta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklan 1 kohdassa ja 109 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.

2.   Poissulkemisvaroitus on poistettava poissulkemisjakson päättyessä.

3.   Ennakkovaroitusjärjestelmään kirjattu poissulkemisvaroitus kirjautuu automaattisesti myös poissulkemisia koskevaan keskustietokantaan.

13 artikla

OLAFin toimittamat tiedot

Kun OLAF toimittaa tietoja asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 6 kohdan mukaisesti auttaakseen toimivaltaista tulojen ja menojen hyväksyjää päättämään turvaamistoimenpiteistä Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi tai kun se toimittaa tietoja asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 11 artiklan mukaisesti, näiden tietojen on sisällettävä

| a) | asianomaisen henkilöllisyys; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen henkilöllisyys;

| b) | yhteenveto tosiseikoista ja tutkimuksessa havaituista riskeistä; yhteenvedon on oltava niin kattava, että henkilöä voidaan tosiasiallisesti kuulla tämän päätöksen 16 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

yhteenveto tosiseikoista ja tutkimuksessa havaituista riskeistä; yhteenvedon on oltava niin kattava, että henkilöä voidaan tosiasiallisesti kuulla tämän päätöksen 16 artiklan mukaisesti;

| c) | mahdolliset toimenpidesuositukset luottamuksellisuuden takaamiseksi erityisesti silloin, kun käytetään kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintatoimenpiteitä tai, kun on kyse ulkoisista tutkimuksista, kansallisen viranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintatoimenpiteitä tutkimuksiin sovellettavien kansallisten säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

mahdolliset toimenpidesuositukset luottamuksellisuuden takaamiseksi erityisesti silloin, kun käytetään kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintatoimenpiteitä tai, kun on kyse ulkoisista tutkimuksista, kansallisen viranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintatoimenpiteitä tutkimuksiin sovellettavien kansallisten säännösten mukaisesti.

3 JAKSO

VAROITUKSEN KIRJAAMISMENETTELYÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

14 artikla

Keskusyksiköiden kuuleminen todentamisvaroitusten tapauksessa

Ennen kuin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä päättää pyytää todentamisvaroituksen kirjaamista OLAFin asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 6 kohdan ja 11 artiklan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella, hänen on kuultava budjettipääosastoa (varainhoidosta vastaava keskusyksikkö) ja tarvittaessa oikeudellista yksikköä läheisessä yhteistyössä OLAFin kanssa asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti.

15 artikla

Poissulkemisvaroitusten arviointi keskusyksiköissä

Ennen kuin toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä pyytää poissulkemisvaroituksen kirjaamista ja sen asianmukaisen keston määrittämästä 106 artiklan 1 kohdan b, c ja e alakohdassa ja 109 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, budjettipääosasto ja oikeudellinen yksikkö tekevät tapauksesta keskitetyn arvioinnin. Kun toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän esittämä poissulkemisvaroitus perustuu OLAFin toimittamiin tietoihin, edellä mainittu arviointi on tehtävä läheisessä yhteistyössä OLAFin kanssa.

16 artikla

Oikeus tulla kuulluksi

1.   Varoitusten kirjaamisessa noudatetaan seuraavia sääntöjä:

| a) | Ennen kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä aikoo pyytää poissulkemisvaroituksen kirjaamista tai toteuttaa sellaisia toimia, jotka voisivat vaikuttaa asianomaisen henkilön oikeuksiin haitallisesti, hänen on annettava kyseiselle henkilölle tilaisuus esittää huomautuksensa kirjallisesti. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on annettava kyseiselle henkilölle vähintään 14 kalenteripäivää huomautusten esittämistä varten. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on samaan aikaan ilmoitettava kyseiselle henkilölle, että jollei vastausta saada, varoitus kirjataan.
  Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on annettava asianomaiselle henkilölle tarvittaessa mahdollisuus esittää näkemyksensä OLAFin toimittamien tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

a)

Ennen kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä aikoo pyytää poissulkemisvaroituksen kirjaamista tai toteuttaa sellaisia toimia, jotka voisivat vaikuttaa asianomaisen henkilön oikeuksiin haitallisesti, hänen on annettava kyseiselle henkilölle tilaisuus esittää huomautuksensa kirjallisesti. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on annettava kyseiselle henkilölle vähintään 14 kalenteripäivää huomautusten esittämistä varten. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on samaan aikaan ilmoitettava kyseiselle henkilölle, että jollei vastausta saada, varoitus kirjataan.

Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on annettava asianomaiselle henkilölle tarvittaessa mahdollisuus esittää näkemyksensä OLAFin toimittamien tietojen pohjalta.

| b) | Jos henkilön toimittamat huomautukset eivät muuta toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän arviota, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä pyytää tilinpitäjää aktivoimaan varoituksen.
  Jos toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä katsoo henkilön toimittamien huomautusten perusteella, että varoitus on suhteeton tai tarpeeton, varoitusta ei aktivoida ja henkilölle ilmoitetaan asiasta.
  Tilinpitäjä antaa toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle vahvistuksen varoituksen kirjaamisesta ennakkovaroitusjärjestelmään. |
| --- | --- |

b)

Jos henkilön toimittamat huomautukset eivät muuta toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän arviota, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä pyytää tilinpitäjää aktivoimaan varoituksen.

Jos toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä katsoo henkilön toimittamien huomautusten perusteella, että varoitus on suhteeton tai tarpeeton, varoitusta ei aktivoida ja henkilölle ilmoitetaan asiasta.

Tilinpitäjä antaa toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle vahvistuksen varoituksen kirjaamisesta ennakkovaroitusjärjestelmään.

| c) | Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa asianomaiselle henkilölle varoituksen aktivoinnista ja sen voimassaoloajasta. Tätä ilmoitusta ei kuitenkaan tarvitse tehdä, jos kyseinen henkilö ei ole vastannut kehotukseen esittää huomautuksia kirjallisesti. |
| --- | --- |

c)

Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa asianomaiselle henkilölle varoituksen aktivoinnista ja sen voimassaoloajasta. Tätä ilmoitusta ei kuitenkaan tarvitse tehdä, jos kyseinen henkilö ei ole vastannut kehotukseen esittää huomautuksia kirjallisesti.

2.   Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi poissulkemisen kestosta tehtävää päätöstä odotettaessa pyytää poissulkemisvaroituksen kirjaamista asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa jo ennen kuin hän on antanut asianomaiselle henkilölle mahdollisuuden esittää näkemyksensä. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on annettava kyseiselle henkilölle mahdollisuus esittää näkemyksensä poissulkemisen kestosta.

3.   Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi pyytää poissulkemisvaroituksen kirjaamista asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa jo ennen kuin hän on antanut asianomaiselle henkilölle mahdollisuuden esittää näkemyksensä, jos hänellä on virallinen asiakirja, jossa tilanne on todettu. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on ilmoitettava kyseiselle henkilölle poissulkemisvaroituksen kirjaamisesta.

4.   Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi poikkeuksellisesti lykätä asianomaiselle henkilölle annettua mahdollisuutta esittää näkemyksensä kirjallisesti ennen poissulkemisvaroituksen kirjaamispyynnön esittämistä tai sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, jotka voisivat vaikuttaa kyseisen henkilön oikeuksiin haitallisesti, jos tähän on huomattavan tärkeitä perusteltuja syitä, jotka liittyvät tutkimuksen tai kansallisten oikeudenkäyntimenettelyjen luottamuksellisuuden säilyttämiseen, ja kirjata varoituksen siitä huolimatta.

5.   Kun OLAF antaa toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tietoja 13 artiklan mukaisesti, se ilmoittaa samalla siitä, onko tutkimuksen tai kansallisen oikeudenkäyntimenettelyn luottamuksellisuus säilytettävä ja onko asianomaisen henkilön mahdollisuutta esittää näkemyksensä lykättävä.

6.   Asianomaiselle henkilölle on annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä heti, kun perusteita tutkimuksen tai kansallisen oikeuskäsittelyn suojaamiselle ei enää ole.

17 artikla

Tietosuoja ja rekisteröityjen oikeudet

1.   Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa rekisteröidyille siitä, että rekisteröityjä koskevia tietoja voidaan viedä ennakkovaroitusjärjestelmään, ja siitä, kenelle näitä tietoja voidaan toimittaa. Nämä yleiset tiedot on annettava kirjallisesti erityisesti tarjouskilpailuissa, ehdotuspyynnöissä, palkintokilpailuissa ja tarjous- ja ehdotuspyyntöjen puuttuessa ennen sopimuksen tekemistä tai ennen avustuksen myöntämistä.

2.   Varoituksen kirjaamista pyytävä toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vastaa suhteista siihen henkilöön, jonka tiedot viedään ennakkovaroitusjärjestelmään. Hän vastaa kyseisen henkilön pyyntöihin korjata tai täydentää henkilötietoja sekä kaikkiin muihin kyseisen henkilön esittämiin pyyntöihin ja kysymyksiin.

3.   Henkilö voi myös pyytää kirjallisesti tietoja tilinpitäjältä siitä, onko hänet kirjattu ennakkovaroitusjärjestelmään.

Tilinpitäjän on annettava nämä tiedot, ellei toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä päätä tarvittaessa OLAFin suostumuksella, että asiassa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 20 artiklan 1 kohdassa asetettuja rajoituksia.

4.   Poistetut varoitukset ovat käytettävissä ainoastaan tarkastus- ja tutkintatarkoituksiin, eivätkä ne näy ennakkovaroitusjärjestelmän käyttäjille.

Luonnollisia henkilöitä koskeviin varoituksiin sisältyvät henkilötiedot ovat käytettävissä edellä mainittuihin tarkoituksiin ainoastaan viiden vuoden ajan varoituksen poistamisesta.

18 artikla

Varoituksen uudelleenarviointi

Jos henkilö, josta on kirjattu varoitus ennakkovaroitusjärjestelmään, antaa uusia tietoja, jotka osoittavat, että perusteita varoituksen kirjaamiselle ei enää ole, toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on pyydettävä varoituksen poistamista.

Henkilö, josta on kirjattu poissulkemisvaroitus ennakkovaroitusjärjestelmään, voi tehdä kantelun Euroopan oikeusasiamiehelle ja hakea muutosta tuomioistuimelta.

4 JAKSO

VAROITUKSEN SEURAUKSET

19 artikla

Seurauksia koskevat yleiset säännöt

1.   Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on pyydettävä varoituksesta vastaavalta yhteyshenkilöltä kaikki tarvittavat tiedot voidakseen päättää tässä jaksossa säädetyistä seurauksista.

2.   Jos toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä pyytää OLAFin toimittamien tietojen perusteella todentamisvaroituksen kirjaamista 11 artiklan mukaisesti, hänen on noudatettava tämän päätöksen 14 tai 15 artiklassa säädettyä menettelyä ja päätettävä seurauksista läheisessä yhteistyössä OLAFin kanssa asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti.

3.   Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on seurauksista päättäessään otettava kaikkien varoitusten osalta huomioon seuraavat kriteerit:

| a) | unionin taloudellisiin etuihin ja julkisuuskuvaan kohdistuvat riskit; |
| --- | --- |

a)

unionin taloudellisiin etuihin ja julkisuuskuvaan kohdistuvat riskit;

| b) | oikeudellisen sitoumuksen määrä ja voimassaoloaika; |
| --- | --- |

b)

oikeudellisen sitoumuksen määrä ja voimassaoloaika;

| c) | oikeudellisen sitoumuksen täytäntöönpanon kiireellisyys; |
| --- | --- |

c)

oikeudellisen sitoumuksen täytäntöönpanon kiireellisyys;

| d) | tosiseikkojen luonne; |
| --- | --- |

d)

tosiseikkojen luonne;

| e) | tosiseikkojen vakavuus; ja |
| --- | --- |

e)

tosiseikkojen vakavuus; ja

| f) | mahdolliset vaikutukset oikeudellisen sitoumuksen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

f)

mahdolliset vaikutukset oikeudellisen sitoumuksen täytäntöönpanoon.

Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on poissulkemisvaroitusten osalta otettava lisäksi huomioon poissulkemisperusteiden luonne ja vakavuus sekä tarve palvelun jatkuvuuteen.

4.   Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on aina perusteltava seurauksia koskeva päätöksensä kirjallisesti.

20 artikla

Todentamisvaroituksen seuraukset

1.   Hankintamenettelyjen ja avustusten myöntämismenettelyjen tai palkintokilpailujen tapauksessa todentamisella voidaan tarkoittaa seuraavia toimenpiteitä:

| a) | toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi pyytää tietojen tueksi lisäasiakirjoja hankintamenettelyn, avustuksen myöntämismenettelyn tai palkintokilpailun määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi pyytää tietojen tueksi lisäasiakirjoja hankintamenettelyn, avustuksen myöntämismenettelyn tai palkintokilpailun määräysten mukaisesti;

| b) | avustuksen myöntämismenettelyn tapauksessa ennakkomaksuun liittyvän riskin analysointi. |
| --- | --- |

b)

avustuksen myöntämismenettelyn tapauksessa ennakkomaksuun liittyvän riskin analysointi.

2.   Oikeudellisen sitoumuksen tapauksessa todentamisella voidaan tarkoittaa seuraavia toimenpiteitä:

| a) | sen todentaminen, että toiminta vastaa oikeudellista sitoumusta, määräaikojen noudattaminen ja toimitusten sisältö mukaan luettuina; |
| --- | --- |

a)

sen todentaminen, että toiminta vastaa oikeudellista sitoumusta, määräaikojen noudattaminen ja toimitusten sisältö mukaan luettuina;

| b) | myönnettyjen avustusten tapauksessa kustannusten tukikelpoisuuden todentaminen ennen maksun suorittamista tai tarkastuksen tekeminen tai paikalla toimitettavien tarkastusten tekeminen. |
| --- | --- |

b)

myönnettyjen avustusten tapauksessa kustannusten tukikelpoisuuden todentaminen ennen maksun suorittamista tai tarkastuksen tekeminen tai paikalla toimitettavien tarkastusten tekeminen.

21 artikla

Oikeus tulla kuulluksi todentamisvaroituksen kirjaamisen jälkeen

Tämän päätöksen 15 artiklassa säädettyä menettelyä ja 16 artiklassa säädettyä oikeutta tulla kuulluksi on sovellettava myös silloin kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä aikoo todentamisvaroituksen kirjaamisen jälkeen toteuttaa sellaisia toimenpiteitä, jotka saattaisivat vaikuttaa asianomaisen henkilön oikeuksiin haitallisesti.

22 artikla

Poissulkemisvaroitusten vaikutukset menettelyihin ja oikeudellisiin sitoumuksiin

1.   Kun on kyse hankintamenettelyistä, avustusten myöntämismenettelyistä tai palkintokilpailuista, toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on suljettava poissulkemisvaroituksen kohteena oleva henkilö hankintamenettelyjen tai avustusten myöntämismenettelyjen ulkopuolelle, paitsi jos kyseinen henkilö on monopoliasemassa ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2.   Kun kyse on voimassa olevista oikeudellisista sitoumuksista, toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on päätettävä seurauksista, ja se voi tällöin päättää muun muassa

| a) | jatkaa sopimuksen tai avustuksen täytäntöönpanoa ja tehdä tarvittavat tarkistukset; |
| --- | --- |

a)

jatkaa sopimuksen tai avustuksen täytäntöönpanoa ja tehdä tarvittavat tarkistukset;

| b) | lykätä maksun määräaikaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

lykätä maksun määräaikaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| c) | keskeyttää maksut delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 208 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

keskeyttää maksut delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 208 artiklan mukaisesti;

| d) | keskeyttää sopimuksen tai avustuksen täytäntöönpanon asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 116 artiklan tai 135 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

keskeyttää sopimuksen tai avustuksen täytäntöönpanon asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 116 artiklan tai 135 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| e) | purkaa oikeudellisen sitoumuksen, jos se voidaan sen ehtojen mukaan purkaa varoituksen kirjausperusteena olleiden tietojen perusteella. |
| --- | --- |

e)

purkaa oikeudellisen sitoumuksen, jos se voidaan sen ehtojen mukaan purkaa varoituksen kirjausperusteena olleiden tietojen perusteella.

3.   Jos asianomainen henkilö on alihankkija, toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on vaadittava, että tarjoaja tai ehdokas tai toimeksisaaja korvaa kyseisen alihankkijan toisella.

23 artikla

Poissulkemisvaroitusten vaikutukset talousarviotapahtumiin

1.   Kun kyse on poissulkemisvaroituksesta, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vahvistaa tarvittaessa kirjanpitojärjestelmässä, että maksu olisi suoritettava varoituksen olemassaolosta huolimatta.

2.   Jos poissulkemisvaroitus kirjataan, mitään yksittäistä talousarviositoumusta ei tehdä, mitään kokonaissitoumukseen perustuvaa yksittäistä oikeudellista sitoumusta ei kirjata talousarviokirjanpitoon eikä mitään alustavaan sitoumukseen perustuvaa oikeudellista sitoumusta tehdä, paitsi jos asianomainen henkilö on asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklan 2 kohdassa säädetyn mukaisesti monopoliasemassa.

5 JAKSO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

24 artikla

Kumoaminen

Kumotaan komission tulojen ja menojen hyväksyjien ja toimeenpanovirastojen käyttöön tarkoitetusta ennakkovaroitusjärjestelmästä tehty päätös 2008/969/EY, Euratom.

25 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Päätöksen 2008/969/EY, Euratom mukaisesti kirjatut poissulkemisvaroitukset säilyvät aktiivisina niiden mainitun päätöksen mukaisen voimassaoloajan päättymiseen asti.

2.   Päätöksen 2008/969/EY, Euratom mukaisesti kirjatut W1-, W2- ja W3b-varoitukset katsotaan tämän päätöksen mukaisiksi todentamisvaroituksiksi.

3.   W3a- ja W4-varoituksia kirjataan 1 päivään heinäkuuta 2015 asti päätöksessä 2008/969/EY, Euratom säädetyin edellytyksin. Sovellettaessa tämän päätöksen 4 jaksoa W3a- ja W4-varoitukset katsotaan tämän päätöksen mukaisiksi todentamisvaroituksiksi. Päätöstä 2008/969/EY, Euratom sovelletaan W5b-varoituksiin 1 päivään heinäkuuta 2015 saakka.

26 artikla

Julkaiseminen

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 13 päivänä marraskuuta 2014.

Komission puolesta

Kristalina GEORGIEVA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1.

2

(3)  EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1.

3

(4)  Komission päätös C(2014) 2784, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamista koskevista sisäisistä säännöistä (Euroopan komissiota koskeva pääluokka) tiedoksi komission yksiköille.

4

(5)  EUVL L 344, 20.12.2008, s. 12.

5

(6)  EUVL L 344, 20.12.2008, s. 125.

6

(7)  COM(2014) 358, 18.6.2014.

7

(8)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

8

(9)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

9

(10)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 1302/2008, annettu 17 päivänä joulukuuta 2008, poissulkemisia koskevasta keskustietokannasta (EUVL L 344, 20.12.2008, s. 12).

10

---

LIITE

VAKIOLOMAKE

Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän tilinpitäjälle esittämä pyyntö tietojen kirjaamiseksi ennakkovaroitusjärjestelmään tai poissulkemisia koskevaan tietokantaan tai näihin sisältyvien tietojen muuttamiseksi tai poistamiseksi

Huom. Jokaisesta varoituksesta on tehtävä erillinen pyyntö.

Asia: Pyyntö [varoituksen kirjaamiseksi ennakkovaroitusjärjestelmään/poissulkemisia koskevaan tietokantaan] [ennakkovaroitusjärjestelmään/poissulkemisia koskevaan tietokantaan sisältyvän varoituksen poistamiseksi/muuttamiseksi]

Virkamiehen nimi:

Varoituksesta vastaavan yhteyshenkilön nimi:

Pyyntö koskee

| ☐ | varoituksen kirjaamista |
| --- | --- |

☐

varoituksen kirjaamista

| ☐ | sellaisen varoituksen poistamista (1), jonka kirjaamista on pyydetty asiakirjalla Ares [xx], joka on päivätty: |
| --- | --- |

☐

sellaisen varoituksen poistamista (1), jonka kirjaamista on pyydetty asiakirjalla Ares [xx], joka on päivätty:

| ☐ | sellaisen varoituksen muuttamista (2) (kirjatun varoituksen uusiminen mukaan luettuna), jonka kirjaamista on pyydetty asiakirjalla Ares [xx], joka on päivätty: |
| --- | --- |

☐

sellaisen varoituksen muuttamista (2) (kirjatun varoituksen uusiminen mukaan luettuna), jonka kirjaamista on pyydetty asiakirjalla Ares [xx], joka on päivätty:

ja seuraavaa henkilöä:

Nimi (luonnollisen henkilön tapauksessa suku- ja etunimi):

Oikeudellinen muoto (oikeushenkilön tapauksessa):

Sellaisen henkilön suku- ja etunimi (sellaisten henkilöiden suku- ja etunimet), jo(i)lla on valtuudet edustaa asianomaista oikeushenkilöä:

Osoite (oikeushenkilön tapauksessa päätoimipaikan osoite): katuosoite/postinumero/postitoimipaikka/maa

Oikeussubjektirekisteriin liittyviä tietoja:

| ☐ | Tästä oikeussubjektista on jo merkintä rekisterissä seuraavalla (seuraavilla) kood(e)illa: 6. |
| --- | --- |

☐

Tästä oikeussubjektista on jo merkintä rekisterissä seuraavalla (seuraavilla) kood(e)illa: 6.

| ☐ | Pyyntö tämän rekisterissä olevan oikeussubjektin validoimiseksi on jo tehty. |
| --- | --- |

☐

Pyyntö tämän rekisterissä olevan oikeussubjektin validoimiseksi on jo tehty.

Liitän oheen ABAC-järjestelmän näytöstä otetun, pyyntöä koskevan tulosteen, jossa on seuraava koodi (alkaa yleensä kirjanyhdistelmällä ”ABC”): . Liitteenä on pyyntöä tukeva asiakirja sen validointia varten.

| ☐ | Pyyntö koskee oikeussubjektia, josta ei ole merkintää rekisterissä ja jota koskevat tiedot (liitteenä) on saatu täytäntöönpanoviranomaiselta tai elimeltä varainhoitoasetuksen 108 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

☐

Pyyntö koskee oikeussubjektia, josta ei ole merkintää rekisterissä ja jota koskevat tiedot (liitteenä) on saatu täytäntöönpanoviranomaiselta tai elimeltä varainhoitoasetuksen 108 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla.

| 1) | Pyydän seuraavan varoituksen kirjaamista:






  ☐ | todentamisvaroitus seuraavista syistä:

  Budjettipääosaston ja tapauksen mukaan oikeudellisen yksikön kanssa käydyn kuulemisen viite (tarvittaessa): |
| --- | --- | --- |

1)

☐

todentamisvaroitus seuraavista syistä:

Budjettipääosaston ja tapauksen mukaan oikeudellisen yksikön kanssa käydyn kuulemisen viite (tarvittaessa):

| ☐ | poissulkeminen varainhoitoasetuksen nojalla







  ☐ | varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan a alakohta |
| --- | --- | --- |

☐

poissulkeminen varainhoitoasetuksen nojalla

☐

varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan a alakohta

| ☐ | varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan b alakohta |
| --- | --- |

☐

varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan b alakohta

Lainvoimaisen tuomion antaneen tuomioistuimen nimi:

Lainvoimaisen tuomion päivämäärä: PP/KK/VVVV

Oikeudellisen yksikön ja budjettipääosaston tekemän arvion viite:

Kuulemismenettelyn viite:

| ☐ | varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan c alakohta

  Oikeudellisen yksikön ja budjettipääosaston tekemän arvion viite:
  Kuulemismenettelyn viite: |
| --- | --- |

☐

varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan c alakohta

Oikeudellisen yksikön ja budjettipääosaston tekemän arvion viite:

Kuulemismenettelyn viite:

| ☐ | varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan d alakohta

  Kuulemismenettelyn viite: |
| --- | --- |

☐

varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan d alakohta

Kuulemismenettelyn viite:

| ☐ | varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan e alakohta

  Oikeudellisen yksikön ja budjettipääosaston tekemän arvion viite:
  Kuulemismenettelyn viite:
  Lainvoimaisen tuomion antaneen tuomioistuimen nimi:
  Lainvoimaisen tuomion päivämäärä: PP/KK/VVVV |
| --- | --- |

☐

varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan e alakohta

Oikeudellisen yksikön ja budjettipääosaston tekemän arvion viite:

Kuulemismenettelyn viite:

Lainvoimaisen tuomion antaneen tuomioistuimen nimi:

Lainvoimaisen tuomion päivämäärä: PP/KK/VVVV

| ☐ | varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan f alakohta (varainhoitoasetuksen 109 artiklan 1 kohdassa säädetyt seuraamukset)
  Oikeudellisen yksikön ja budjettipääosaston tekemän arvion viite:
  Kuulemismenettelyn viite ja toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän päätöksen viite ja päiväys: |
| --- | --- |

☐

Oikeudellisen yksikön ja budjettipääosaston tekemän arvion viite:

Kuulemismenettelyn viite ja toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän päätöksen viite ja päiväys:

| 2) | Lyhyt kuvaus varoituspyynnön syistä
   (3)
  : |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rekisterimerkinnän voimassaoloaika
   (4)
  : |
| --- | --- |

3)

Vahvistan, että toimitetut tiedot on hankittu ja toimitettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjä henkilötietojen suojaamista koskevia periaatteita noudattaen.

[Varoituksen kirjaamis-, muuttamis- tai poistamispyynnön esittämiseen valtuutetun henkilön allekirjoitus]

Jäljennös:

---

(1)  Tällöin ei täytetä 1–4 kohtaa.

(2)  Muutospyyntöä koskevan kohdan lisäksi on täytettävä kaikki muut kohdat.

(3)  Jos kuvausta ei voida antaa luottamuksellisuussyistä, kohtaan merkitään ”luottamuksellinen”.

(4)  Päätöksen varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan b, c, e ja f alakohdan mukaisen poissulkemisen kestosta tekee ennakkovaroitusjärjestelmästä annetun päätöksen 2 artiklassa tarkoitettu toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä. Varainhoitoasetuksen 106 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdan mukaisen poissulkemisen voimassaoloksi kirjataan enintään viisi vuotta.

---