# Eiropas Savienības L 220/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 220 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 15. augusts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 220

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 15. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 812/2008 (2008. gada 11. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 954/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, tostarp Krievijas izcelsmes, dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 813/2008 (2008. gada 11. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 814/2008 (2008. gada 14. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 815/2008 (2008. gada 14. augusts), ar ko piemēro atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz to, kā definēt noteiktas izcelsmes produktu jēdzienu izmantošanai vispārējo preferenču sistēmā, lai ņemtu vērā Kaboverdes īpašo stāvokli attiecībā uz dažu zvejas produktu eksportu uz Kopienu | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 816/2008 (2008. gada 14. augusts), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 817/2008 (2008. gada 14. augusts), ar ko nosaka no 2008. gada 16. augusta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 16 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 812/2008 (2008. gada 11. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 954/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, tostarp Krievijas izcelsmes, dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 813/2008 (2008. gada 11. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 814/2008 (2008. gada 14. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 815/2008 (2008. gada 14. augusts), ar ko piemēro atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz to, kā definēt noteiktas izcelsmes produktu jēdzienu izmantošanai vispārējo preferenču sistēmā, lai ņemtu vērā Kaboverdes īpašo stāvokli attiecībā uz dažu zvejas produktu eksportu uz Kopienu

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 816/2008 (2008. gada 14. augusts), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 817/2008 (2008. gada 14. augusts), ar ko nosaka no 2008. gada 16. augusta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

16

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2008/670/TI |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 24. jūlijs), ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/265/EK par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi Sisnet | 19 |
| | | Komisija |
| | | 2008/671/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 5. augusts) par 5875–5905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4145)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2008/672/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 11. augusts), ar ko groza Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VI pielikuma papildinājumu attiecībā uz dažiem piena pārstrādes uzņēmumiem Bulgārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4269)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/673/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 13. augusts), ar ko groza Lēmumu 2005/928/EK par 169,4–169,8125 MHz frekvenču joslas saskaņošanu Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4311)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2008/674/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 13. augusts), ar kuru groza Lēmumu 2007/683/EK, ar ko apstiprina plānu klasiskā cūku mēra apkarošanai savvaļas cūkām konkrētos Ungārijas apgabalos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4321) | 30 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2008/670/TI

*

Padomes Lēmums (2008. gada 24. jūlijs), ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/265/EK par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi Sisnet

Sisnet

19

Komisija

2008/671/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 5. augusts) par 5875–5905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4145)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4145)

1

24

2008/672/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 11. augusts), ar ko groza Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VI pielikuma papildinājumu attiecībā uz dažiem piena pārstrādes uzņēmumiem Bulgārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4269)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4269)

1

27

2008/673/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 13. augusts), ar ko groza Lēmumu 2005/928/EK par 169,4–169,8125 MHz frekvenču joslas saskaņošanu Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4311)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4311)

1

29

2008/674/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 13. augusts), ar kuru groza Lēmumu 2007/683/EK, ar ko apstiprina plānu klasiskā cūku mēra apkarošanai savvaļas cūkām konkrētos Ungārijas apgabalos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4321)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4321)

30

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU |
| | * | Padomes Pamatlēmums 2008/675/TI (2008. gada 24. jūlijs) par Eiropas Savienības dalībvalstīs pieņemtu spriedumu ņemšanu vērā jaunā kriminālprocesā | 32 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

*

Padomes Pamatlēmums 2008/675/TI (2008. gada 24. jūlijs) par Eiropas Savienības dalībvalstīs pieņemtu spriedumu ņemšanu vērā jaunā kriminālprocesā

32

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2008 (2008. gada 29. aprīlis) par vīna tirgus kopējo organizāciju, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1493/1999, (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 3/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2392/86 un (EK) Nr. 1493/1999 (OV L 148, 6.6.2008.) | 35 |

Labojums

*

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2008 (2008. gada 29. aprīlis) par vīna tirgus kopējo organizāciju, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1493/1999, (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 3/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2392/86 un (EK) Nr. 1493/1999 (OV L 148, 6.6.2008.)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 812/2008

(2008. gada 11. augusts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 954/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, tostarp Krievijas izcelsmes, dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Savienības dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 954/2006 (2006. gada 27. jūnijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, tostarp Krievijas izcelsmes, dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu (“BCC”) importam (2),

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 piemēroja galīgo antidempinga maksājumu dažu, tostarp Krievijas izcelsmes, dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu (“BCC”) importam. |
| --- | --- |

(1)

Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 piemēroja galīgo antidempinga maksājumu dažu, tostarp Krievijas izcelsmes, dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu (“BCC”) importam.

2.   Īpašā uzraudzība

| (2) | Pēc Regulas (EK) Nr. 954/2006 stāšanās spēkā un informējusi par to padomdevēju komiteju, Komisija īpaši rūpīgi uzraudzīja BCC importa attīstību no visām tām valstīm, uz kurām attiecas pasākumi. Minētajā uzraudzībā atklāja, ka Krievijas ražotāju eksportētāju grupas OAO TMK (OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant, OAO Seversky Tube Works un to saistīie uzņēmi) (turpmāk – “TMK”, “uzņēmums” vai “grupa”) eksports uz Kopienu pirmajos sešos mēnešos pēc pasākumu piemērošanas ir būtiski samazinājies. Norādīts arī, ka attiecībā uz TMK būtu jāpārskata maksājuma apjoms. Informācija par izmaksām un cenu, ko TMK norādījusi uzraudzības anketā, patiešām liecina, ka grupas dempinga starpība ir mazāka par esošajiem 35,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Regulas (EK) Nr. 954/2006 stāšanās spēkā un informējusi par to padomdevēju komiteju, Komisija īpaši rūpīgi uzraudzīja BCC importa attīstību no visām tām valstīm, uz kurām attiecas pasākumi. Minētajā uzraudzībā atklāja, ka Krievijas ražotāju eksportētāju grupas OAO TMK (OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant, OAO Seversky Tube Works un to saistīie uzņēmi) (turpmāk – “TMK”, “uzņēmums” vai “grupa”) eksports uz Kopienu pirmajos sešos mēnešos pēc pasākumu piemērošanas ir būtiski samazinājies. Norādīts arī, ka attiecībā uz TMK būtu jāpārskata maksājuma apjoms. Informācija par izmaksām un cenu, ko TMK norādījusi uzraudzības anketā, patiešām liecina, ka grupas dempinga starpība ir mazāka par esošajiem 35,8 %.

3.   Starpposma pārskatīšanas sākšana

| (3) | Pamatojoties uz pierādījumiem, ko Komisija saņēma no eksportētāja, Komisija pēc savas iniciatīvas sāka minētās regulas daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz TMK. Uzņēmums apgalvoja, ka ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Jāatceras, ka TMK sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās pilnībā, un tādēļ dempinga starpību aprēķināja, balstoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., normālo vērtību citai Krievijas ražotāju grupai, kas sadarbojās izmeklēšanā, un Eurostat datiem. TMK apgalvo, ka sākotnējā izmeklēšanā tā nevarēja sadarboties galvenokārt būtisku iekšēju pārmaiņu dēļ, kas sākotnējās izmeklēšanas laikā uzņēmumā jau bija sākušās. Minēto ārkārtas apstākļu dēļ, kuri ietekmēja grupas korporatīvo pārvaldību, kā arī grāmatvedības un revīzijas praksi, TMK sākotnējās izmeklēšanas laikā nevarēja sniegt atbilstošus pierādījumus par cenām un izmaksām. Uzņēmums apgalvo, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas veikto strukturālo pārmaiņu rezultātā izveidota vienkāršāka korporatīvā struktūra, uzlabota korporatīvā pārvaldība un notikusi pāreja uz Starptautisko finanšu pārskatu standartu (“IFRS”) grāmatvedību, kas TMK ļauj sadarboties. Uzņēmums arī sākotnēji sniedza šķietami ticamus pierādījumus, lai apliecinātu, ka, normālās vērtības, kas balstīta uz pašizmaksu vai cenu iekšējā tirgū, salīdzinājums ar eksporta cenu uz Kopienu radītu dempinga samazinājumu, kas būtu ievērojami zemāks par pašreizējā pasākuma līmeni. Tāpēc uzņēmums norādīja, ka, lai turpmāk neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešams piemērot pasākumus pašreizējā līmenī, kura pamatā bija iepriekš noteiktais dempinga līmenis. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz pierādījumiem, ko Komisija saņēma no eksportētāja, Komisija pēc savas iniciatīvas sāka minētās regulas daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz TMK. Uzņēmums apgalvoja, ka ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Jāatceras, ka TMK sākotnējā izmeklēšanā nesadarbojās pilnībā, un tādēļ dempinga starpību aprēķināja, balstoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., normālo vērtību citai Krievijas ražotāju grupai, kas sadarbojās izmeklēšanā, un Eurostat datiem. TMK apgalvo, ka sākotnējā izmeklēšanā tā nevarēja sadarboties galvenokārt būtisku iekšēju pārmaiņu dēļ, kas sākotnējās izmeklēšanas laikā uzņēmumā jau bija sākušās. Minēto ārkārtas apstākļu dēļ, kuri ietekmēja grupas korporatīvo pārvaldību, kā arī grāmatvedības un revīzijas praksi, TMK sākotnējās izmeklēšanas laikā nevarēja sniegt atbilstošus pierādījumus par cenām un izmaksām. Uzņēmums apgalvo, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas veikto strukturālo pārmaiņu rezultātā izveidota vienkāršāka korporatīvā struktūra, uzlabota korporatīvā pārvaldība un notikusi pāreja uz Starptautisko finanšu pārskatu standartu (“IFRS”) grāmatvedību, kas TMK ļauj sadarboties. Uzņēmums arī sākotnēji sniedza šķietami ticamus pierādījumus, lai apliecinātu, ka, normālās vērtības, kas balstīta uz pašizmaksu vai cenu iekšējā tirgū, salīdzinājums ar eksporta cenu uz Kopienu radītu dempinga samazinājumu, kas būtu ievērojami zemāks par pašreizējā pasākuma līmeni. Tāpēc uzņēmums norādīja, ka, lai turpmāk neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešams piemērot pasākumus pašreizējā līmenī, kura pamatā bija iepriekš noteiktais dempinga līmenis.

| (4) | Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanai, Komisija pēc savas iniciatīvas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempinga līmeni tiktāl, ciktāl tas skar TMK grupas ražotājus eksportētājus. Komisija 2007. gada 22. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēja paziņojumu par sākšanu un sāka izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanai, Komisija pēc savas iniciatīvas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempinga līmeni tiktāl, ciktāl tas skar TMK grupas ražotājus eksportētājus. Komisija 2007. gada 22. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēja paziņojumu par sākšanu un sāka izmeklēšanu.

| (5) | Komisija oficiāli paziņoja TMK un ar to saistītajiem uzņēmumiem, kā arī eksportētājvalsts pārstāvjiem par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficiāli paziņoja TMK un ar to saistītajiem uzņēmumiem, kā arī eksportētājvalsts pārstāvjiem par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (6) | Turklāt Komisija nosūtīja aptaujas anketas TMK un ar to saistītajiem uzņēmumiem un saņēma atbildes šim nolūkam noteiktajos termiņos. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās:






  — | OAO Volzhsky Pipe Plant, Krievija, |
| --- | --- | --- |

(6)

Turklāt Komisija nosūtīja aptaujas anketas TMK un ar to saistītajiem uzņēmumiem un saņēma atbildes šim nolūkam noteiktajos termiņos. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās:

—

OAO Volzhsky Pipe Plant, Krievija,

| — | OAO Taganrog Metallurgical Works, Krievija, |
| --- | --- |

—

OAO Taganrog Metallurgical Works, Krievija,

| — | OAO Sinarsky Pipe Plant, Krievija, |
| --- | --- |

—

OAO Sinarsky Pipe Plant, Krievija,

| — | OAO Seversky Tube Works, Krievija, |
| --- | --- |

—

OAO Seversky Tube Works, Krievija,

| — | ZAO TMK Trade House, Krievija, |
| --- | --- |

—

ZAO TMK Trade House, Krievija,

| — | TMK Europe GmbH, Vācija, |
| --- | --- |

—

TMK Europe GmbH, Vācija,

| — | TMK Global AG, Šveice, |
| --- | --- |

—

TMK Global AG, Šveice,

| — | TMK Italia s.r.l., Itālija. |
| --- | --- |

—

TMK Italia s.r.l., Itālija.

4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (7) | Dempinga izmeklēšana aptvēra periodu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(7)

Dempinga izmeklēšana aptvēra periodu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

B.   PĀRSKATĪŠANAS IZMEKLĒŠANA

1.   Attiecīgais ražojums

| (8) | Ražojums, uz kuru attiecas pašreizējā pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., daži Krievijas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadi un caurules, kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalenta vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 saskaņā ar Starptautiskā metināšanas institūta (SMI) formulu un ķīmisko analīzi (4) (“attiecīgais ražojums”), kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (5). |
| --- | --- |

(8)

Ražojums, uz kuru attiecas pašreizējā pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., daži Krievijas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadi un caurules, kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalenta vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 saskaņā ar Starptautiskā metināšanas institūta (SMI) formulu un ķīmisko analīzi (4) (“attiecīgais ražojums”), kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (5).

2.   Līdzīgs ražojums

| (9) | Ražojumam, ko ražo un pārdod Krievijas iekšējā tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Kopienu, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, un tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(9)

Ražojumam, ko ražo un pārdod Krievijas iekšējā tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Kopienu, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, un tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   Normālā vērtība

| (10) | Pārdošanu iekšējā tirgū veic, izmantojot saistīto uzņēmumu ZAO TMK Trade House, kas attiecīgo ražojumu pārdod tālāk neatkarīgiem klientiem Krievijā. |
| --- | --- |

(10)

Pārdošanu iekšējā tirgū veic, izmantojot saistīto uzņēmumu ZAO TMK Trade House, kas attiecīgo ražojumu pārdod tālāk neatkarīgiem klientiem Krievijā.

| (11) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu attiecībā uz četriem grupas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, vispirms pārbaudīja, vai ražotāju eksportētāju nodrošinātie līdzīga ražojuma pārdevumi neatkarīgiem klientiem iekšējā tirgū ir reprezentatīvi, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms ir vienāds vai lielāks par 5 % no atbilstīgā eksporta kopējā apjoma uz Kopienu. Tika konstatēts, ka kopējais pārdevumu iekšējā tirgū apjoms ir reprezentatīvs. Komisijas dienesti pēc tam noteica tos iekšējā tirgū pārdotos attiecīgā ražojuma veidus, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus eksportēja uz Kopienu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu attiecībā uz četriem grupas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, vispirms pārbaudīja, vai ražotāju eksportētāju nodrošinātie līdzīga ražojuma pārdevumi neatkarīgiem klientiem iekšējā tirgū ir reprezentatīvi, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms ir vienāds vai lielāks par 5 % no atbilstīgā eksporta kopējā apjoma uz Kopienu. Tika konstatēts, ka kopējais pārdevumu iekšējā tirgū apjoms ir reprezentatīvs. Komisijas dienesti pēc tam noteica tos iekšējā tirgū pārdotos attiecīgā ražojuma veidus, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus eksportēja uz Kopienu.

| (12) | Par katru attiecīgā ražojuma veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdod iekšējā tirgū un par kuru ir konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar attiecīgā ražojuma veidu, ko eksportē uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdevumi iekšējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Konkrēta veida pārdevumus iekšējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja attiecīgā veida kopējais pārdevumu apjoms iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā bija 5 % vai vairāk no tā attiecīgā ražojuma salīdzināmā veida, kuru eksportē uz Kopienu, kopējā pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(12)

Par katru attiecīgā ražojuma veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdod iekšējā tirgū un par kuru ir konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar attiecīgā ražojuma veidu, ko eksportē uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdevumi iekšējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Konkrēta veida pārdevumus iekšējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja attiecīgā veida kopējais pārdevumu apjoms iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā bija 5 % vai vairāk no tā attiecīgā ražojuma salīdzināmā veida, kuru eksportē uz Kopienu, kopējā pārdošanas apjoma.

| (13) | Pēc tam pārbaudīja, vai katra attiecīgā ražojuma veida reprezentatīvos pārdevumu apjomus iekšējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, nosakot attiecīgo ražojuma veidu rentablo pārdevumu īpatsvaru iekšējā tirgū, kas veikti neatkarīgiem pircējiem. |
| --- | --- |

(13)

Pēc tam pārbaudīja, vai katra attiecīgā ražojuma veida reprezentatīvos pārdevumu apjomus iekšējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, nosakot attiecīgo ražojuma veidu rentablo pārdevumu īpatsvaru iekšējā tirgū, kas veikti neatkarīgiem pircējiem.

| (14) | Gadījumos, kad attiecīgā ražojuma veida pārdevumu apjomi, kas pārdoti par neto pārdošanas cenu, kas ir vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veido vairāk nekā 80 % no kopējiem šā ražojuma tipa pārdevumiem, un, ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko iekšējo tirgus cenu, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem pārdevumiem iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā, neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija rentabli vai ne. Gadījumos, kad ražojuma veida rentablie pārdevumi veidoja līdz 80 % no šā ražojuma tipa kopējiem pārdevumiem, vai kad attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko iekšējā tirgus cenu, kuru aprēķina kā vidējo svērto apjomu vienīgi no attiecīgā ražojumu veida rentablajiem pārdevumiem, ja šie pārdevumi veidoja 10 % vai vairāk no minētā ražojuma veida kopējiem pārdevumiem. Gadījumos, kad jebkura ražojuma veida rentablie pārdevumi bija mazāki par 10 % no kopējiem pārdevumu apjomiem, uzskatīja, ka šis konkrētais veids tika pārdots nepietiekamā daudzumā, lai iekšējā tirgus cena būtu atbilstošs pamats normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(14)

Gadījumos, kad attiecīgā ražojuma veida pārdevumu apjomi, kas pārdoti par neto pārdošanas cenu, kas ir vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veido vairāk nekā 80 % no kopējiem šā ražojuma tipa pārdevumiem, un, ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko iekšējo tirgus cenu, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem pārdevumiem iekšējā tirgū izmeklēšanas periodā, neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija rentabli vai ne. Gadījumos, kad ražojuma veida rentablie pārdevumi veidoja līdz 80 % no šā ražojuma tipa kopējiem pārdevumiem, vai kad attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko iekšējā tirgus cenu, kuru aprēķina kā vidējo svērto apjomu vienīgi no attiecīgā ražojumu veida rentablajiem pārdevumiem, ja šie pārdevumi veidoja 10 % vai vairāk no minētā ražojuma veida kopējiem pārdevumiem. Gadījumos, kad jebkura ražojuma veida rentablie pārdevumi bija mazāki par 10 % no kopējiem pārdevumu apjomiem, uzskatīja, ka šis konkrētais veids tika pārdots nepietiekamā daudzumā, lai iekšējā tirgus cena būtu atbilstošs pamats normālās vērtības noteikšanai.

| (15) | Ikreiz, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot ražotāja eksportētāja pārdotā noteikta ražojuma veida iekšējā tirgus cenas, bija jāpiemēro cita metode. Šādos gadījumos Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu pēc vajadzīgo korekciju izdarīšanas, saskaitot ražotāja eksportētāja eksportēto veidu ražošanas izmaksas, samērīgus pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu procentus (“PVA”) un samērīgu peļņas normu. Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punktam PVA procenti un peļņas norma tika balstīti uz vidējo PVA un uz līdzīga ražojuma pārdevumu peļņas normu parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(15)

Ikreiz, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot ražotāja eksportētāja pārdotā noteikta ražojuma veida iekšējā tirgus cenas, bija jāpiemēro cita metode. Šādos gadījumos Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu pēc vajadzīgo korekciju izdarīšanas, saskaitot ražotāja eksportētāja eksportēto veidu ražošanas izmaksas, samērīgus pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu procentus (“PVA”) un samērīgu peļņas normu. Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punktam PVA procenti un peļņas norma tika balstīti uz vidējo PVA un uz līdzīga ražojuma pārdevumu peļņas normu parastā tirdzniecības apritē.

| (16) | Attiecībā uz ražošanas izmaksām, jo īpaši enerģijas izmaksām attiecībā uz gāzi, tika pārbaudīts, vai ražotāju eksportētāju maksātās gāzes cenas saprātīgi atspoguļo ar gāzes ražošanu un sadali saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz ražošanas izmaksām, jo īpaši enerģijas izmaksām attiecībā uz gāzi, tika pārbaudīts, vai ražotāju eksportētāju maksātās gāzes cenas saprātīgi atspoguļo ar gāzes ražošanu un sadali saistītās izmaksas.

| (17) | Konstatēja, ka iekšējā tirgus gāzes cenas, ko maksājuši Krievijas ražotāji eksportētāji, bija aptuveni viena ceturtā daļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā ziņā visi pieejamie dati liecina, ka iekšējā tirgus gāzes cenas Krievijā bijušas regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko maksā neregulētos dabasgāzes tirgos. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. Gadījumā, ja nebija pieejamas pietiekami reprezentatīvas, neizkropļotas gāzes cenas attiecībā uz Krievijas iekšējo tirgu, korekcijas saskaņā ar 2. panta 5. punktu tika veiktas, balstoties uz informāciju no citiem attiecīgajiem tirgiem. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas vidējā gāzes cena, pārdodot to eksportam uz Vācijas un Čehijas robežas (Waidhaus), koriģējot tās atbilstoši vietējām sadales izmaksām. Waidhaus – lielāko centru Krievijas gāzes tirdzniecībai uz ES, kas ir Krievijas gāzes lielākais tirgus un kurā cenas samērīgi atspoguļo izmaksas – var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(17)

Konstatēja, ka iekšējā tirgus gāzes cenas, ko maksājuši Krievijas ražotāji eksportētāji, bija aptuveni viena ceturtā daļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā ziņā visi pieejamie dati liecina, ka iekšējā tirgus gāzes cenas Krievijā bijušas regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko maksā neregulētos dabasgāzes tirgos. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. Gadījumā, ja nebija pieejamas pietiekami reprezentatīvas, neizkropļotas gāzes cenas attiecībā uz Krievijas iekšējo tirgu, korekcijas saskaņā ar 2. panta 5. punktu tika veiktas, balstoties uz informāciju no citiem attiecīgajiem tirgiem. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas vidējā gāzes cena, pārdodot to eksportam uz Vācijas un Čehijas robežas (Waidhaus), koriģējot tās atbilstoši vietējām sadales izmaksām. Waidhaus – lielāko centru Krievijas gāzes tirdzniecībai uz ES, kas ir Krievijas gāzes lielākais tirgus un kurā cenas samērīgi atspoguļo izmaksas – var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē.

| (18) | Tiem ražojumiem, kuru normālo vērtību aprēķināja, kā minēts iepriekš, aprēķinus veica, pamatojoties uz eksportēto veidu ražošanas izmaksām pēc gāzes izmaksu koriģēšanas. |
| --- | --- |

(18)

Tiem ražojumiem, kuru normālo vērtību aprēķināja, kā minēts iepriekš, aprēķinus veica, pamatojoties uz eksportēto veidu ražošanas izmaksām pēc gāzes izmaksu koriģēšanas.

2.   Eksporta cena

| (19) | Visus eksporta pārdevumus TMK veic caur saistītajiem uzņēmumiem, kuri izvietoti Kopienā vai Šveicē. Tādējādi eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, izmantojot tālākpārdošanas cenas, ko faktiski samaksāja pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā, vai kas tam bija jāmaksā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, attiecīgi koriģējot, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, un peļņu. |
| --- | --- |

(19)

Visus eksporta pārdevumus TMK veic caur saistītajiem uzņēmumiem, kuri izvietoti Kopienā vai Šveicē. Tādējādi eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, izmantojot tālākpārdošanas cenas, ko faktiski samaksāja pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā, vai kas tam bija jāmaksā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, attiecīgi koriģējot, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, un peļņu.

| (20) | Attiecībā uz eksporta cenām, kuras saistītais uzņēmums Šveicē TMK Global AG noteicis klientiem Kopienā, TMK apgalvo, ka būtu nepamatoti atvilkt no eksporta cenas peļņu, PVA un komisijas vai starpnieku maksas, jo TMK Global darbojas kā pilnīgi integrēta eksporta pārdevumu nodaļa ārpus Kopienas. TMK uzskata, ka šādi atvilkumi būtu pamatoti vienīgi uzņēmumiem, kuri atrodas Kopienā un veido daļu no grupas importa tīkla, kā norādīts pamatregulas 2. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz eksporta cenām, kuras saistītais uzņēmums Šveicē TMK Global AG noteicis klientiem Kopienā, TMK apgalvo, ka būtu nepamatoti atvilkt no eksporta cenas peļņu, PVA un komisijas vai starpnieku maksas, jo TMK Global darbojas kā pilnīgi integrēta eksporta pārdevumu nodaļa ārpus Kopienas. TMK uzskata, ka šādi atvilkumi būtu pamatoti vienīgi uzņēmumiem, kuri atrodas Kopienā un veido daļu no grupas importa tīkla, kā norādīts pamatregulas 2. panta 9. punktā.

| (21) | Minēto apgalvojumu pieņēma, jo tika konstatēts, ka pēc strukturālajām pārmaiņām TMK Global loma ir darboties kā eksporta nodaļai, kas atbildīga par eksportu ārpus Kopienas un eksporta pārdevumiem Kopienā, neraugoties uz to, ka gan pirms PIP, gan tā laikā attiecīgie apjomi bija kritušies. TMK Global tiešām ir “pārdošanas centrs”, kas vienkāršo pirkšanas un dokumentu noformēšanas procesus uzņēmumu galvenajiem birojiem, kuri izvietoti galvenajos tirgos, t. i., TMK North America un TMK Middle-East. Tā pilda arī citas eksporta nodaļas funkcijas attiecībā uz eksporta pārdevumiem uzņēmuma galvenajos tirgos, kā arī Kopienā, piemēram, grāmatvedības pārvalde un preču izsekošanas standartu ieviešana. Agrāk šīs funkcijas pildīja katras ražotnes vietējā eksporta nodaļa, bet tagad, lai veicinātu centralizāciju un nodrošinātu konsekvenci, to dara TMK Global. |
| --- | --- |

(21)

Minēto apgalvojumu pieņēma, jo tika konstatēts, ka pēc strukturālajām pārmaiņām TMK Global loma ir darboties kā eksporta nodaļai, kas atbildīga par eksportu ārpus Kopienas un eksporta pārdevumiem Kopienā, neraugoties uz to, ka gan pirms PIP, gan tā laikā attiecīgie apjomi bija kritušies. TMK Global tiešām ir “pārdošanas centrs”, kas vienkāršo pirkšanas un dokumentu noformēšanas procesus uzņēmumu galvenajiem birojiem, kuri izvietoti galvenajos tirgos, t. i., TMK North America un TMK Middle-East. Tā pilda arī citas eksporta nodaļas funkcijas attiecībā uz eksporta pārdevumiem uzņēmuma galvenajos tirgos, kā arī Kopienā, piemēram, grāmatvedības pārvalde un preču izsekošanas standartu ieviešana. Agrāk šīs funkcijas pildīja katras ražotnes vietējā eksporta nodaļa, bet tagad, lai veicinātu centralizāciju un nodrošinātu konsekvenci, to dara TMK Global.

3.   Salīdzinājums

| (22) | Svērtās normālās vērtības un svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības faktoros, kuri uzskatāmi ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Pamatojoties uz šo, gadījumos, kad tas bija piemērojams un attaisnojams, tika ņemtas vērā atšķirības fiziskajās īpašībās, transporta izmaksās, apdrošināšanā, apstrādes maksās, kredīta izmaksās un importa maksās. |
| --- | --- |

(22)

Svērtās normālās vērtības un svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības faktoros, kuri uzskatāmi ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Pamatojoties uz šo, gadījumos, kad tas bija piemērojams un attaisnojams, tika ņemtas vērā atšķirības fiziskajās īpašībās, transporta izmaksās, apdrošināšanā, apstrādes maksās, kredīta izmaksās un importa maksās.

4.   Dempinga starpība

| (23) | Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums norādīja uz dempinga esamību. |
| --- | --- |

(23)

Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums norādīja uz dempinga esamību.

| (24) | Konstatēja, ka TMK dempinga starpība ir 27,2 %, izsakot procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu nomaksas. |
| --- | --- |

(24)

Konstatēja, ka TMK dempinga starpība ir 27,2 %, izsakot procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu nomaksas.

D.   MAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪBA

| (25) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas.

| (26) | Šajā ziņā jāatceras, ka TMK sākotnējā izmeklēšanā pienācīgi nesadarbojās. Tādēļ dempinga starpību, kas veido esošo piemērojamo 35,8 % maksājumu, aprēķināja, balstoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Attiecībā uz pieejamajiem faktiem Komisija izmantoja normālo vērtību, kas bija noteikta citai Krievijas ražotāju grupai, kas sadarbojās izmeklēšanā, un Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(26)

Šajā ziņā jāatceras, ka TMK sākotnējā izmeklēšanā pienācīgi nesadarbojās. Tādēļ dempinga starpību, kas veido esošo piemērojamo 35,8 % maksājumu, aprēķināja, balstoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Attiecībā uz pieejamajiem faktiem Komisija izmantoja normālo vērtību, kas bija noteikta citai Krievijas ražotāju grupai, kas sadarbojās izmeklēšanā, un Eurostat datiem.

| (27) | Nepietiekamo sadarbošanos, kā dēļ bija jāizmanto pieejamie fakti, galvenokārt, izraisīja būtiskas iekšējas izmaiņas, kas sākotnējās izmeklēšanas periodā grupā jau bija sākušās. Minēto ārkārtas apstākļu dēļ, kuri ietekmēja grupas korporatīvo pārvaldību, kā arī grāmatvedības un revīzijas praksi, TMK sākotnējās izmeklēšanas laikā nevarēja sniegt atbilstošus pierādījumus par cenām un izmaksām. |
| --- | --- |

(27)

Nepietiekamo sadarbošanos, kā dēļ bija jāizmanto pieejamie fakti, galvenokārt, izraisīja būtiskas iekšējas izmaiņas, kas sākotnējās izmeklēšanas periodā grupā jau bija sākušās. Minēto ārkārtas apstākļu dēļ, kuri ietekmēja grupas korporatīvo pārvaldību, kā arī grāmatvedības un revīzijas praksi, TMK sākotnējās izmeklēšanas laikā nevarēja sniegt atbilstošus pierādījumus par cenām un izmaksām.

| (28) | TMK pilnībā sadarbojās pašreizējā izmeklēšanā. Pretstatā sākotnējai izmeklēšanai, kad grupa joprojām atradās pārmaiņu posmā, pašreizējā izmeklēšanā atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtos datus var atzīt par apmierinošiem. Tādēļ, ņemot vērā, ka attiecībā uz normālo vērtību un eksporta cenu grupa sniegusi uzticamus datus, dempinga starpību var aprēķināt, balstoties uz tās sniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

(28)

TMK pilnībā sadarbojās pašreizējā izmeklēšanā. Pretstatā sākotnējai izmeklēšanai, kad grupa joprojām atradās pārmaiņu posmā, pašreizējā izmeklēšanā atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtos datus var atzīt par apmierinošiem. Tādēļ, ņemot vērā, ka attiecībā uz normālo vērtību un eksporta cenu grupa sniegusi uzticamus datus, dempinga starpību var aprēķināt, balstoties uz tās sniegtajiem datiem.

| (29) | Izmeklēšanā gūtie pierādījumi liecina, ka pārmaiņas TMK korporatīvajā struktūrā un grāmatvedības praksē, kas ļāva grupai sadarboties esošajā izmeklēšanā, ir uzskatāmas par ilglaicīgām, jo tās attiecas uz grupas ilgtermiņa struktūru. |
| --- | --- |

(29)

Izmeklēšanā gūtie pierādījumi liecina, ka pārmaiņas TMK korporatīvajā struktūrā un grāmatvedības praksē, kas ļāva grupai sadarboties esošajā izmeklēšanā, ir uzskatāmas par ilglaicīgām, jo tās attiecas uz grupas ilgtermiņa struktūru.

| (30) | Tādēļ uzskata par maz ticamu, ka šo pārskatīšanu izraisījušie apstākļi tuvākajā nākotnē varētu mainīties tā, lai ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādēļ pārmaiņas uzskata par ilglaicīgām. |
| --- | --- |

(30)

Tādēļ uzskata par maz ticamu, ka šo pārskatīšanu izraisījušie apstākļi tuvākajā nākotnē varētu mainīties tā, lai ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādēļ pārmaiņas uzskata par ilglaicīgām.

E.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (31) | Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, ir atzīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no TMK, un noteikt to 27,2 % apmērā. Grozīto antidempinga maksājumu nosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, jo tas ir mazāks par sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, ir atzīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no TMK, un noteikt to 27,2 % apmērā. Grozīto antidempinga maksājumu nosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, jo tas ir mazāks par sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību.

| (32) | Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt veikt grozījumu Regulā (EK) Nr. 954/2006, kā arī tām tika dota iespēja izteikt komentārus. |
| --- | --- |

(32)

Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt veikt grozījumu Regulā (EK) Nr. 954/2006, kā arī tām tika dota iespēja izteikt komentārus.

F.   SAISTĪBAS

| (33) | Nododot atklātībā svarīgākos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt grozīt galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no TMK, grupa piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. TMK piedāvātās saistības nemainīja Komisijas sākotnējo secinājumu, ka attiecīgais ražojums nav piemērots saistībām, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 954/2006 248. līdz 250. apsvērumā. Komisija uzskata, ka esošais TMK saistību piedāvājums nerisina tehniskās grūtības, kas saistītas ar attiecīgo ražojumu, kā norādīts minētās regulas 248. apsvērumā, tādā apmērā, lai piedāvātās cenu saistības būtu iespējamas, |
| --- | --- |

(33)

Nododot atklātībā svarīgākos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt grozīt galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no TMK, grupa piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. TMK piedāvātās saistības nemainīja Komisijas sākotnējo secinājumu, ka attiecīgais ražojums nav piemērots saistībām, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 954/2006 248. līdz 250. apsvērumā. Komisija uzskata, ka esošais TMK saistību piedāvājums nerisina tehniskās grūtības, kas saistītas ar attiecīgo ražojumu, kā norādīts minētās regulas 248. apsvērumā, tādā apmērā, lai piedāvātās cenu saistības būtu iespējamas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo groza Regulas (EK) Nr. 954/2006 1. panta 2. punkta tabulu, to papildinot šādi:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| “Krievija | OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works | 27,2 % | A859” |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

“Krievija

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works

27,2 %

A859”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. augustā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 175, 29.6.2006., 4. lpp.

2

(3)  OV C 138, 22.6.2007., 37. lpp.

3

(4)  OEV nosaka saskaņā ar tehnisko ziņojumu, 1967., IIW doc. IX-535-67, ko publicējis Starptautiskais metināšanas institūts (SMI).

4

IIW doc.

(5)  Kā pašreiz noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 1214/2007 (2007. gada 20. septembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 286, 31.10.2007., 1. lpp.). Ietvertos ražojumus nosaka, kopā skatot ražojuma aprakstu Regulā (EK) Nr. 954/2006 1. panta 1. punktā un ražojuma aprakstu atbilstīgajos KN kodos.

5

---

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/6

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 813/2008

(2008. gada 11. augusts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1),

ņemot vērā 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 74/2004 (2004. gada 13. janvāris), ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu (2);

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 74/2004 (“sākotnējā regula”) Padome noteica galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam Kopienā ar KN kodiem ex 6302 21 00 (Taric kodi 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (Taric kods 6302229019), ex 6302 31 00 (Taric kods 6302310090) un ex 6302 32 90 (Taric kods 6302329019). Ievērojot to, ka Indijā ļoti daudzi attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji sadarbojās, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 (“pamatregula”) 27. pantu tika izveidota ražotāju eksportētāju izlase, un izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika noteikta individuālā maksājuma likme no 4,4 % līdz 10,4 %, savukārt citiem, izlasē neiekļautiem, uzņēmumiem, kuri sadarbojās, piemēroja maksājuma likmi 7,6 % apmērā. Visiem pārējiem uzņēmumiem noteica atlikušo maksājuma likmi 10,4 % apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 74/2004 (“sākotnējā regula”) Padome noteica galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam Kopienā ar KN kodiem ex 6302 21 00 (Taric kodi 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (Taric kods 6302229019), ex 6302 31 00 (Taric kods 6302310090) un ex 6302 32 90 (Taric kods 6302329019). Ievērojot to, ka Indijā ļoti daudzi attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji sadarbojās, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 (“pamatregula”) 27. pantu tika izveidota ražotāju eksportētāju izlase, un izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika noteikta individuālā maksājuma likme no 4,4 % līdz 10,4 %, savukārt citiem, izlasē neiekļautiem, uzņēmumiem, kuri sadarbojās, piemēroja maksājuma likmi 7,6 % apmērā. Visiem pārējiem uzņēmumiem noteica atlikušo maksājuma likmi 10,4 % apmērā.

| (2) | Sākotnējās regulas 2. pants nosaka: ja kāds jauns Indijas ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka tas izmeklēšanas periodā (no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim) neeksportēja uz Kopienu ražojumus, kas aprakstīti minētās regulas 1. panta 1. punktā (“pirmais kritērijs”), ka tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju Indijā, uz kuru attiecas minētās regulas noteiktie antisubsidēšanas pasākumi (“otrais kritērijs”) un ka tas ir faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu pēc izmeklēšanas perioda, uz kura pamatoti pasākumi, vai ka tas ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu attiecīgo ražojumu daudzumu uz Kopienu (“trešais kritērijs”), tad minētās regulas 1. panta 3. punktu var grozīt, nosakot jaunam ražotājam eksportētājam maksājuma likmi, kas piemērojama izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, t. i., 7,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Sākotnējās regulas 2. pants nosaka: ja kāds jauns Indijas ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka tas izmeklēšanas periodā (no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim) neeksportēja uz Kopienu ražojumus, kas aprakstīti minētās regulas 1. panta 1. punktā (“pirmais kritērijs”), ka tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju Indijā, uz kuru attiecas minētās regulas noteiktie antisubsidēšanas pasākumi (“otrais kritērijs”) un ka tas ir faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu pēc izmeklēšanas perioda, uz kura pamatoti pasākumi, vai ka tas ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu attiecīgo ražojumu daudzumu uz Kopienu (“trešais kritērijs”), tad minētās regulas 1. panta 3. punktu var grozīt, nosakot jaunam ražotājam eksportētājam maksājuma likmi, kas piemērojama izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, t. i., 7,6 %.

| (3) | Sākotnējā regula ir grozīta trīs reizes, proti, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2143/2004 (3), Padomes Regulu (EK) Nr. 122/2006 (4) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1840/2006. Visas trīs regulas ir papildinājušas pielikumu ar to uzņēmumu nosaukumiem, kuri eksportē attiecīgo ražojumu un kuri atbilst sākotnējā regulā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(3)

Sākotnējā regula ir grozīta trīs reizes, proti, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2143/2004 (3), Padomes Regulu (EK) Nr. 122/2006 (4) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1840/2006. Visas trīs regulas ir papildinājušas pielikumu ar to uzņēmumu nosaukumiem, kuri eksportē attiecīgo ražojumu un kuri atbilst sākotnējā regulā noteiktajiem kritērijiem.

B.   JAUNO EKSPORTĒTĀJU/RAŽOTĀJU PIEPRASĪJUMI

| (4) | Divdesmit Indijas uzņēmumi pieprasīja, lai tiem piešķirtu tādu pašu statusu, kāds piešķirts uzņēmumiem, kuri sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet kuri kopš iepriekšējās grozītās regulas publicēšanas nav iekļauti izlasē (“jaunpienācēja statuss”). |
| --- | --- |

(4)

Divdesmit Indijas uzņēmumi pieprasīja, lai tiem piešķirtu tādu pašu statusu, kāds piešķirts uzņēmumiem, kuri sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet kuri kopš iepriekšējās grozītās regulas publicēšanas nav iekļauti izlasē (“jaunpienācēja statuss”).

| (5) | Pieprasījumu iesniedza šādi 20 uzņēmumi:






  Pieprasījuma iesniedzējs uzņēmums | Pilsēta |
| --- | --- | --- |
| K.K.P. Textiles Limited | Tamil Nadu |
| Kashmiri Lal Tarun Khanna PVT Ltd | Amritsar |
| Premier Polyweaves Private Limited | Coimbatore |
| Home Fashions International | Kerala |
| Y.J. Enterprises | Mumbai |
| KaLaM Designs | Ahmedabad |
| Himatsingka Linens | Bangalore |
| S.K.T. Textile Mills | Coimbatore |
| Shetty Garments Private Ltd | Mumbai |
| TAVOY Workwear | Mumbai |
| Orient Craft Limited | Haryana |
| GHCL Limited | Gujarat |
| Indo Count Industries Limited | Mumbai |
| Vijayeswari Textiles Limited | Coimbatore |
| Nest Exim | Mumbai |
| Prakash Textiles | Coimbatore |
| Prakash Woven Private Limited | Coimbatore |
| Sotexpa Qualidis Textiles India Private Ltd | Coimbatore |
| BKS Textiles Pvt. Ltd | Coimbatore |
| JDA Textiles | Chennai |

(5)

Pieprasījumu iesniedza šādi 20 uzņēmumi:

Pieprasījuma iesniedzējs uzņēmums

Pilsēta

K.K.P. Textiles Limited

Tamil Nadu

Kashmiri Lal Tarun Khanna PVT Ltd

Amritsar

Premier Polyweaves Private Limited

Coimbatore

Home Fashions International

Kerala

Y.J. Enterprises

Mumbai

KaLaM Designs

Ahmedabad

Himatsingka Linens

Bangalore

S.K.T. Textile Mills

Coimbatore

Shetty Garments Private Ltd

Mumbai

TAVOY Workwear

Mumbai

Orient Craft Limited

Haryana

GHCL Limited

Gujarat

Indo Count Industries Limited

Mumbai

Vijayeswari Textiles Limited

Coimbatore

Nest Exim

Mumbai

Prakash Textiles

Coimbatore

Prakash Woven Private Limited

Coimbatore

Sotexpa Qualidis Textiles India Private Ltd

Coimbatore

BKS Textiles Pvt. Ltd

Coimbatore

JDA Textiles

Chennai

| (6) | Vienpadsmit uzņēmumi neatbildēja uz anketas jautājumiem, kas bija paredzēta, lai pārbaudītu, vai tie atbilst sākotnējās regulas 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, tāpēc to pieprasījums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(6)

Vienpadsmit uzņēmumi neatbildēja uz anketas jautājumiem, kas bija paredzēta, lai pārbaudītu, vai tie atbilst sākotnējās regulas 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, tāpēc to pieprasījums bija jānoraida.

| (7) | Pārējie deviņi uzņēmumi iesniedza pilnībā aizpildītu anketu, tāpēc tika izvērtēts, vai tiem piešķirams jaunpienācēja statuss. |
| --- | --- |

(7)

Pārējie deviņi uzņēmumi iesniedza pilnībā aizpildītu anketu, tāpēc tika izvērtēts, vai tiem piešķirams jaunpienācēja statuss.

| (8) | Tiek uzskatīts, ka pierādījumi, ko iesniedza divi no iepriekš minētajiem Indijas eksportētājiem/ražotājiem, ir pietiekami, lai atzītu tos par atbilstīgiem sākotnējā regulā noteiktajiem kritērijiem un noteiktu tiem maksājuma likmi, kas piemērojama izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, t. i., 7,6 %, un lai tādēļ tos pievienotu ražotāju eksportētāju sarakstam pielikumā sākotnējai regulai, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2143/2004, Regulu (EK) Nr. 122/2006 un Regulu (EK) Nr. 1840/2006. |
| --- | --- |

(8)

Tiek uzskatīts, ka pierādījumi, ko iesniedza divi no iepriekš minētajiem Indijas eksportētājiem/ražotājiem, ir pietiekami, lai atzītu tos par atbilstīgiem sākotnējā regulā noteiktajiem kritērijiem un noteiktu tiem maksājuma likmi, kas piemērojama izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, t. i., 7,6 %, un lai tādēļ tos pievienotu ražotāju eksportētāju sarakstam pielikumā sākotnējai regulai, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2143/2004, Regulu (EK) Nr. 122/2006 un Regulu (EK) Nr. 1840/2006.

| (9) | Pārējo septiņu uzņēmumu pieprasījumu saņemt jauna ražotāja eksportētāja statusu noraidīja šādu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(9)

Pārējo septiņu uzņēmumu pieprasījumu saņemt jauna ražotāja eksportētāja statusu noraidīja šādu iemeslu dēļ.

| (10) | Divi uzņēmumi neiesniedza pierādījumus, ka pēc izmeklēšanas perioda tie eksportējuši attiecīgo ražojumu uz Kopienu vai ka tiem bijušas neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus uz Kopienu. Tādējādi tie neatbilst trešajam kritērijam. |
| --- | --- |

(10)

Divi uzņēmumi neiesniedza pierādījumus, ka pēc izmeklēšanas perioda tie eksportējuši attiecīgo ražojumu uz Kopienu vai ka tiem bijušas neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus uz Kopienu. Tādējādi tie neatbilst trešajam kritērijam.

| (11) | Viens uzņēmums par attiecīgo periodu neiesniedza pārdošanas virsgrāmatu un tādējādi nespēja pierādīt, ka izmeklēšanas periodā nav eksportējis attiecīgo ražojumu. Par kādu citu uzņēmumu tika konstatēts, ka tas izmeklēšanas periodā ir eksportējis attiecīgo ražojumu. Tādējādi šie uzņēmumi neatbilst pirmajam kritērijam. |
| --- | --- |

(11)

Viens uzņēmums par attiecīgo periodu neiesniedza pārdošanas virsgrāmatu un tādējādi nespēja pierādīt, ka izmeklēšanas periodā nav eksportējis attiecīgo ražojumu. Par kādu citu uzņēmumu tika konstatēts, ka tas izmeklēšanas periodā ir eksportējis attiecīgo ražojumu. Tādējādi šie uzņēmumi neatbilst pirmajam kritērijam.

| (12) | Viens uzņēmums nosūtīja atbildes uz anketas jautājumiem pēc termiņa beigām, un pieprasījumam nebija pievienoti ļoti svarīgi dokumenti. Kāds cits uzņēmums neatbildēja uz vēstuli, kurā tika aicināts sniegt vairāk informācijas. Tādējādi šie divi uzņēmumi nesniedza pietiekamus pierādījumus, ka tie atbilst sākotnējā regulā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(12)

Viens uzņēmums nosūtīja atbildes uz anketas jautājumiem pēc termiņa beigām, un pieprasījumam nebija pievienoti ļoti svarīgi dokumenti. Kāds cits uzņēmums neatbildēja uz vēstuli, kurā tika aicināts sniegt vairāk informācijas. Tādējādi šie divi uzņēmumi nesniedza pietiekamus pierādījumus, ka tie atbilst sākotnējā regulā noteiktajiem kritērijiem.

| (13) | Visbeidzot, tika konstatēts, ka viens uzņēmums ir saistīts ar uzņēmumu, kurš ir minēts sākotnējā regulā, tāpēc pieprasījums par jaunpienācēja statusu tika noraidīts, jo tas neatbilda otrajam kritērijam. |
| --- | --- |

(13)

Visbeidzot, tika konstatēts, ka viens uzņēmums ir saistīts ar uzņēmumu, kurš ir minēts sākotnējā regulā, tāpēc pieprasījums par jaunpienācēja statusu tika noraidīts, jo tas neatbilda otrajam kritērijam.

| (14) | Uzņēmumi, kuriem nenoteica jaunpienācēja statusu, tika informēti par šāda lēmuma iemesliem, un tiem tika dota iespēja paust viedokli rakstveidā. |
| --- | --- |

(14)

Uzņēmumi, kuriem nenoteica jaunpienācēja statusu, tika informēti par šāda lēmuma iemesliem, un tiem tika dota iespēja paust viedokli rakstveidā.

| (15) | Visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija un argumenti tika analizēti un, ja tie bija pamatoti, pilnībā ņemti vērā, |
| --- | --- |

(15)

Visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija un argumenti tika analizēti un, ja tie bija pamatoti, pilnībā ņemti vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 74/2004 pielikumā sniegtajā Indijas ražotāju sarakstā iekļauj šādus uzņēmumus:

| Uzņēmums | Pilsēta |
| --- | --- |
| Home Fashions International | Kerala |
| GHCL Ltd | Gujarat |

Uzņēmums

Pilsēta

Home Fashions International

Kerala

GHCL Ltd

Gujarat

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. augustā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 12, 17.1.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1840/2006 (OV L 355, 15.12.2006., 4. lpp.).

2

(3)  OV L 370, 17.12.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 22, 26.1.2006., 3. lpp.

4

---

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 814/2008

(2008. gada 14. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 15. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 14. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 590/2008 (OV L 163, 24.6.2008., 24. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 28,3 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 28,1 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 72,3 |
| ZZ | 49,9 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,5 |
| UY | 59,6 |
| ZA | 86,6 |
| ZZ | 71,9 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 128,8 |
| MK | 68,7 |
| TR | 122,9 |
| ZZ | 100,6 |
| 0808 10 80 | AR | 66,9 |
| BR | 93,0 |
| CL | 96,5 |
| CN | 88,3 |
| NZ | 100,2 |
| US | 94,8 |
| ZA | 81,5 |
| ZZ | 88,7 |
| 0808 20 50 | AR | 126,0 |
| CL | 83,0 |
| TR | 148,5 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 111,2 |
| 0809 30 | TR | 151,2 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 40 05 | IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 96,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

28,3

XS

27,8

ZZ

28,1

0707 00 05

MK

27,4

TR

72,3

ZZ

49,9

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,5

UY

59,6

ZA

86,6

ZZ

71,9

0806 10 10

CL

82,1

EG

128,8

MK

68,7

TR

122,9

ZZ

100,6

0808 10 80

AR

66,9

BR

93,0

CL

96,5

CN

88,3

NZ

100,2

US

94,8

ZA

81,5

ZZ

88,7

0808 20 50

AR

126,0

CL

83,0

TR

148,5

ZA

87,1

ZZ

111,2

0809 30

TR

151,2

ZZ

151,2

0809 40 05

IL

138,3

MK

59,0

TR

90,9

ZZ

96,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 815/2008

(2008. gada 14. augusts),

ar ko piemēro atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz to, kā definēt noteiktas izcelsmes produktu jēdzienu izmantošanai vispārējo preferenču sistēmā, lai ņemtu vērā Kaboverdes īpašo stāvokli attiecībā uz dažu zvejas produktu eksportu uz Kopienu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1) un jo īpaši tās 247. pantu,

ņemot vērā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2), un jo īpaši tās 76. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (3) Kopiena piešķīrusi vispārējās tarifa preferences Kaboverdei. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (3) Kopiena piešķīrusi vispārējās tarifa preferences Kaboverdei.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2454/93 minēta noteiktas izcelsmes produktu jēdziena definīcija, ko izmanto vispārējo tarifa preferenču sistēmā (VPS). Minētās regulas 76. pantā tiek pieļautas atkāpes minētās definīcijas piemērošanā par labu vismazāk attīstītām vispārējo tarifa preferenču sistēmas (VPS) saņēmējām valstīm, kas iesniedz attiecīgu pieprasījumu Kopienai. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2454/93 minēta noteiktas izcelsmes produktu jēdziena definīcija, ko izmanto vispārējo tarifa preferenču sistēmā (VPS). Minētās regulas 76. pantā tiek pieļautas atkāpes minētās definīcijas piemērošanā par labu vismazāk attīstītām vispārējo tarifa preferenču sistēmas (VPS) saņēmējām valstīm, kas iesniedz attiecīgu pieprasījumu Kopienai.

| (3) | No 2005. gada 1. marta uz Kaboverdi attiecas ĀKK un EK Muitas sadarbības komitejas 2005. gada 1. marta Lēmums Nr. 2/2005, ar ko paredz atkāpes no “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena, lai ņemtu vērā īpašo ĀKK valstu situāciju attiecībā uz ilglaicīgai uzglabāšanai sagatavotu tunzivju un tunzivju filejas (HS pozīcija ex 1604) ražošanu (4). |
| --- | --- |

(3)

No 2005. gada 1. marta uz Kaboverdi attiecas ĀKK un EK Muitas sadarbības komitejas 2005. gada 1. marta Lēmums Nr. 2/2005, ar ko paredz atkāpes no “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena, lai ņemtu vērā īpašo ĀKK valstu situāciju attiecībā uz ilglaicīgai uzglabāšanai sagatavotu tunzivju un tunzivju filejas (HS pozīcija ex 1604) ražošanu (4).

| (4) | Tomēr minētie tirdzniecības režīmi kopš 2007. gada 31. decembra vairs nav spēkā, un Kaboverde vēl nav noslēgusi ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ar Kopienu. Rezultātā vienīgais preferenciālais tirdzniecības režīms, kas pieejams Kaboverdei kopš 2008. gada 1. janvāra, ir VPS. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr minētie tirdzniecības režīmi kopš 2007. gada 31. decembra vairs nav spēkā, un Kaboverde vēl nav noslēgusi ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ar Kopienu. Rezultātā vienīgais preferenciālais tirdzniecības režīms, kas pieejams Kaboverdei kopš 2008. gada 1. janvāra, ir VPS.

| (5) | 2007. gada 27. novembra vēstulē Kaboverde iesniedza pieprasījumu piemērot atkāpi no VPS izcelsmes noteikumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 76. pantu. 2008. gada 27. februāra vēstulē Kaboverde iesniedza papildu informāciju, lai pamatotu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(5)

2007. gada 27. novembra vēstulē Kaboverde iesniedza pieprasījumu piemērot atkāpi no VPS izcelsmes noteikumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 76. pantu. 2008. gada 27. februāra vēstulē Kaboverde iesniedza papildu informāciju, lai pamatotu pieprasījumu.

| (6) | Pieprasījums piešķirt atkāpi attiecas uz kopējo gada daudzumu 1 561 tonna sagatavotu vai konservētu triju sugu zivju, no kurām divas sugas nebija iekļautas ar Lēmumu Nr. 2/2005 piešķirtajā atkāpē: fregates makreļtunzivs vai makreļtunzivs, makrele un tunzivs. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījums piešķirt atkāpi attiecas uz kopējo gada daudzumu 1 561 tonna sagatavotu vai konservētu triju sugu zivju, no kurām divas sugas nebija iekļautas ar Lēmumu Nr. 2/2005 piešķirtajā atkāpē: fregates makreļtunzivs vai makreļtunzivs, makrele un tunzivs.

| (7) | Komisija apsvēra Kaboverdes iesniegto pieprasījumu un atzina to par pilnīgu un pietiekami pamatotu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija apsvēra Kaboverdes iesniegto pieprasījumu un atzina to par pilnīgu un pietiekami pamatotu.

| (8) | Atkāpe ir vajadzīga, lai nodrošinātu piegādes nepārtrauktību visu gadu un tādējādi arī tā uzņēmuma veiktos būtiskās investīcijas, kas jau ir izrādījis apņemšanos atbalstīt attiecīgās darbības attīstību Kaboverdē. |
| --- | --- |

(8)

Atkāpe ir vajadzīga, lai nodrošinātu piegādes nepārtrauktību visu gadu un tādējādi arī tā uzņēmuma veiktos būtiskās investīcijas, kas jau ir izrādījis apņemšanos atbalstīt attiecīgās darbības attīstību Kaboverdē.

| (9) | Minētās investīcijas ietekmēs Kaboverdes zvejniecības nozari ne tikai tieši saistībā ar pieprasījumu zivju sugām, uz kurām attiecas pieprasījums piemērot atkāpi, bet arī netieši, kopumā sniedzot visai Kaboverdes zvejas flotei būtisku uzplaukumu. Ja aizvien vairāk izmantotu zvejas kuģus Kaboverdē, pakāpeniski palielinātos arī noteiktas izcelsmes zivju piegāde. |
| --- | --- |

(9)

Minētās investīcijas ietekmēs Kaboverdes zvejniecības nozari ne tikai tieši saistībā ar pieprasījumu zivju sugām, uz kurām attiecas pieprasījums piemērot atkāpi, bet arī netieši, kopumā sniedzot visai Kaboverdes zvejas flotei būtisku uzplaukumu. Ja aizvien vairāk izmantotu zvejas kuģus Kaboverdē, pakāpeniski palielinātos arī noteiktas izcelsmes zivju piegāde.

| (10) | Atkāpe jāpiemēro pietiekami ilgi, lai nodrošinātu investīcijas un vispārēju prognozējamību uzņēmējiem, bet tās piemērošana nekādā gadījumā nedrīkst būt spēkā pēc 2010. gada 31. decembra, kad Kaboverdei vairs nepiemēros īpašus tirdzniecības režīmus vismazāk attīstītajām valstīm vispārējo tarifa preferenču sistēmā (VPS). Pēc tam Kaboverdes konservu ražošanas nozares rentabilitāti var sekmēt ekonomisko partnerattiecību nolīguma ietvaros. |
| --- | --- |

(10)

Atkāpe jāpiemēro pietiekami ilgi, lai nodrošinātu investīcijas un vispārēju prognozējamību uzņēmējiem, bet tās piemērošana nekādā gadījumā nedrīkst būt spēkā pēc 2010. gada 31. decembra, kad Kaboverdei vairs nepiemēros īpašus tirdzniecības režīmus vismazāk attīstītajām valstīm vispārējo tarifa preferenču sistēmā (VPS). Pēc tam Kaboverdes konservu ražošanas nozares rentabilitāti var sekmēt ekonomisko partnerattiecību nolīguma ietvaros.

| (11) | Regulā (EEK) Nr. 2454/93 minēti noteikumi par tarifa kvotu pārvaldību. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību, ko ciešā sadarbībā veic Kaboverdes iestādes, Kopienas muitas iestādes un Komisija, šie noteikumi ir jāpiemēro mutatis mutandis daudzumiem, kas importēti saskaņā ar atkāpi, kura piešķirta ar šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Regulā (EEK) Nr. 2454/93 minēti noteikumi par tarifa kvotu pārvaldību. Lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību, ko ciešā sadarbībā veic Kaboverdes iestādes, Kopienas muitas iestādes un Komisija, šie noteikumi ir jāpiemēro mutatis mutandis daudzumiem, kas importēti saskaņā ar atkāpi, kura piešķirta ar šo regulu.

| (12) | Lai varētu efektīvāk uzraudzīt atkāpes izpildi, Kaboverdes iestādēm regulāri jāiesniedz Komisijai dati par izsniegtajiem izcelsmes sertifikātiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai varētu efektīvāk uzraudzīt atkāpes izpildi, Kaboverdes iestādēm regulāri jāiesniedz Komisijai dati par izsniegtajiem izcelsmes sertifikātiem.

| (13) | Savā pieprasījumā Kaboverdes iestādes norādīja, ka, visticamāk, ņemot vērā attiecīgā uzņēmuma ražošanas jaudu, visu pieprasīto kvotu daudzumu nevarēs izmantot pirmajā darbības gadā pēc investīciju veikšanas. Līdz ar to, lai gan pieprasītie daudzumi ir piešķirti pilnā apmērā 2009. un 2010. gadā, kvotas 2008. gadā samazina proporcionāli laikposmā, kad tiks piemērota atkāpe. |
| --- | --- |

(13)

Savā pieprasījumā Kaboverdes iestādes norādīja, ka, visticamāk, ņemot vērā attiecīgā uzņēmuma ražošanas jaudu, visu pieprasīto kvotu daudzumu nevarēs izmantot pirmajā darbības gadā pēc investīciju veikšanas. Līdz ar to, lai gan pieprasītie daudzumi ir piešķirti pilnā apmērā 2009. un 2010. gadā, kvotas 2008. gadā samazina proporcionāli laikposmā, kad tiks piemērota atkāpe.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Neskarot Regulas (EEK) Nr. 2454/93 67. līdz 97. pantu, sagatavotas vai konservētas makreles, fregates makreļtunzivis, makreļtunzivis un tunzivis, kas atbilst KN kodam ex 1604 15, ex 1604 19 un ex 1604 14, ražotas Kaboverdē no nenoteiktas izcelsmes zivīm, ir ar noteiktu izcelsmi Kaboverdē saskaņā ar tirdzniecības režīmiem, kas izklāstīti 2., 3. un 4. pantā.

2. pants

Atkāpi, kas minēta 1. pantā, piemēro ražojumiem, ko Kopienā tieši no Kaboverdes importē laikposmā no 2008. gada 1. septembra līdz 2010. gada 31. decembrim atbilstīgi gada daudzumiem, kas katram izstrādājumam doti pielikumā.

3. pants

Pielikumā noteiktos daudzumus pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.

4. pants

1.   Kaboverdes muitas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai veiktu 1. pantā minēto ražojumu eksporta kvantitatīvās pārbaudes.

2.   Kaboverdes kompetentās iestādes saskaņā ar šo regulu A veidlapas izcelsmes sertifikātu 4. ailē izdara šādu ierakstu: “Derogation – Regulation (EC) No 815/2008”.

3.   Kaboverdes kompetentās iestādes katru ceturksni nosūta Komisijai paziņojumu par ražojumu daudzumiem, par kuriem saskaņā ar šo regulu ir izdoti A veidlapas izcelsmes sertifikāti, un šo sertifikātu kārtas numurus.

5. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. septembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 14. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 55/2008 (OV L 20, 24.1.2008., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 61, 8.3.2005., 48. lpp.

4

---

PIELIKUMS

| Kārtas Nr. | KN kods | Preču apraksts | Periods | Daudzums (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | ex 1604 15 11
  ex 1604 19 98 | Makreles (Scomber Colias, Scomber Japonicus, Scomber Scombrus) fileja, sagatavota vai konservēta | no 1.9.2008. līdz 31.12.2008. | 333 |
| no 1.1.2009. līdz 31.12.2009. | 1 000 |
| no 1.1.2010. līdz 31.12.2010. | 1 000 |
| 09.1648 | ex 1604 19 98 | Fregates makreļtunzivs, makreļtunzivs (Auxis thazard, Auxis Rochei) fileja, sagatavota vai konservēta | no 1.9.2008. līdz 31.12.2008. | 116 |
| no 1.1.2009. līdz 31.12.2009. | 350 |
| no 1.1.2010. līdz 31.12.2010. | 350 |
| 09.1649 | ex 1604 14 16
  ex 1604 14 18 | Dzeltenspuru tunzivs, svītrainā tunzivs (Tunnus Albacares, Katsuwonus Pelamis) fileja, sagatavota vai konservēta | no 1.9.2008. līdz 31.12.2008. | 70 |
| no 1.1.2009. līdz 31.12.2009. | 211 |
| no 1.1.2010. līdz 31.12.2010. | 211 |

Kārtas Nr.

KN kods

Preču apraksts

Periods

Daudzums (tonnās)

09.1647

ex 1604 15 11

ex 1604 19 98

Makreles (Scomber Colias, Scomber Japonicus, Scomber Scombrus) fileja, sagatavota vai konservēta

no 1.9.2008. līdz 31.12.2008.

333

no 1.1.2009. līdz 31.12.2009.

1 000

no 1.1.2010. līdz 31.12.2010.

1 000

09.1648

ex 1604 19 98

Fregates makreļtunzivs, makreļtunzivs (Auxis thazard, Auxis Rochei) fileja, sagatavota vai konservēta

no 1.9.2008. līdz 31.12.2008.

116

no 1.1.2009. līdz 31.12.2009.

350

no 1.1.2010. līdz 31.12.2010.

350

09.1649

ex 1604 14 16

ex 1604 14 18

Dzeltenspuru tunzivs, svītrainā tunzivs (Tunnus Albacares, Katsuwonus Pelamis) fileja, sagatavota vai konservēta

no 1.9.2008. līdz 31.12.2008.

70

no 1.1.2009. līdz 31.12.2009.

211

no 1.1.2010. līdz 31.12.2010.

211

---

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 816/2008

(2008. gada 14. augusts),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 801/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 801/2008 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1109/2007 36. pantā minētajiem produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 15. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 14. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 514/2008 (OV L 150, 10.6.2008., 7. lpp.).

2

(3)  OV L 253, 28.9.2007., 5. lpp.

3

(4)  OV L 214, 9.8.2008., 48. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2008. gada 15. augusta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 95 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 24,91 | 3,84 |
| 1701 11 90 (1) | 24,91 | 9,08 |
| 1701 12 10 (1) | 24,91 | 3,68 |
| 1701 12 90 (1) | 24,91 | 8,65 |
| 1701 91 00 (2) | 25,56 | 12,51 |
| 1701 99 10 (2) | 25,56 | 7,93 |
| 1701 99 90 (2) | 25,56 | 7,93 |
| 1702 90 95 (3) | 0,26 | 0,39 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

24,91

3,84

1701 11 90 (1)

24,91

9,08

1701 12 10 (1)

24,91

3,68

1701 12 90 (1)

24,91

8,65

1701 91 00 (2)

25,56

12,51

1701 99 10 (2)

25,56

7,93

1701 99 90 (2)

25,56

7,93

1702 90 95 (3)

0,26

0,39

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punktā (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 817/2008

(2008. gada 14. augusts),

ar ko nosaka no 2008. gada 16. augusta piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [augstas kvalitātes parastie kvieši], 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [augstas kvalitātes parastie kvieši], 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2008. gada 16. augusta jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis. |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2008. gada 16. augusta jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

| (5) | Tomēr saskaņā ar Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 608/2008, ar ko uz laiku atliek muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības importam 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), dažu ar šo regulu noteikto nodokļu piemērošana tiek apturēta, |
| --- | --- |

(5)

Tomēr saskaņā ar Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 608/2008, ar ko uz laiku atliek muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības importam 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), dažu ar šo regulu noteikto nodokļu piemērošana tiek apturēta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2008. gada 16. augusta, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 16. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 14. augustā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1816/2005 (OV L 292, 8.11.2005., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 166, 27.6.2008., 19. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2008. gada 16. augusta

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 (2) |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 (2) |
| zema kvalitāte | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUDZI | 0,59 (2) |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 5,58 (2) |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00 (2)

vidēji augsta kvalitāte

0,00 (2)

zema kvalitāte

0,00 (2)

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00 (2)

1002 00 00

RUDZI

0,59 (2)

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (3)

0,00 (2)

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

5,58 (2)

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 608/2008 šis nodoklis uz laiku ir atcelts.

(3)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

31.7.2008-13.8.2008

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 224,74 | 135,95 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 296,57 | 286,57 | 266,57 | 116,20 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 11,96 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 12,94 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

224,74

135,95

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

296,57

286,57

266,57

116,20

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

11,96

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

12,94

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 39,58 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 40,23 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

39,58 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

40,23 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/19

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 24. jūlijs),

ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/265/EK par finanšu regulas izveidi, ar ko nosaka budžeta aspektus attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka vadību, līgumiem, ko viņš noslēdzis dažu dalībvalstu vārdā par komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību Šengenas videi “Sisnet”

(2008/670/TI)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā, 2. panta 1. punkta otrās daļas pirmo teikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 1999/870/EK (1) un Lēmumu 2007/149/EK (2) Padomes ģenerālsekretāra vietniekam saistībā ar Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā ir piešķirtas pilnvaras rīkoties kā konkrētu dalībvalstu pārstāvim, lai slēgtu līgumus, kas attiecas uz Šengenas informācijas sistēmas tīkla “SISNET” komunikāciju infrastruktūras ieviešanu un funkcionēšanu, un pārvaldītu šādus līgumus, kamēr nav notikusi tās pāreja uz sakaru infrastruktūru, par kuru ir atbildīga Eiropas Savienība. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 1999/870/EK (1) un Lēmumu 2007/149/EK (2) Padomes ģenerālsekretāra vietniekam saistībā ar Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā ir piešķirtas pilnvaras rīkoties kā konkrētu dalībvalstu pārstāvim, lai slēgtu līgumus, kas attiecas uz Šengenas informācijas sistēmas tīkla “SISNET” komunikāciju infrastruktūras ieviešanu un funkcionēšanu, un pārvaldītu šādus līgumus, kamēr nav notikusi tās pāreja uz sakaru infrastruktūru, par kuru ir atbildīga Eiropas Savienība.

| (2) | Finanšu saistības, ko rada minētie līgumi, sedz no īpaša budžeta (turpmāk – “Sisnet budžets”), no kura finansē minētajos Padomes lēmumos norādīto komunikāciju infrastruktūru. |
| --- | --- |

(2)

Finanšu saistības, ko rada minētie līgumi, sedz no īpaša budžeta (turpmāk – “Sisnet budžets”), no kura finansē minētajos Padomes lēmumos norādīto komunikāciju infrastruktūru.

| (3) | Sisnet budžets ir noteikts īpašā Finanšu regulā, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2000/265/EK (3) (turpmāk – “Sisnet finanšu regula”), kurā ir paredzētas procedūras, kas atšķiras no tām, kas noteiktas Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kā noteikts Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (4). |
| --- | --- |

(3)

Sisnet budžets ir noteikts īpašā Finanšu regulā, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2000/265/EK (3) (turpmāk – “Sisnet finanšu regula”), kurā ir paredzētas procedūras, kas atšķiras no tām, kas noteiktas Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kā noteikts Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (4).

| (4) | Ir lietderīgi saskaņot Sisnet finanšu regulu ar Kopienas Finanšu regulu, vienlaikus vienkāršojot Padomes sekretariāta iekšējās procedūras, jo īpaši likvidējot finanšu kontroliera posteni un vajadzības gadījumā aizstājot viņa funkcijas ar iekšējā revidenta funkcijām, kas noteiktas Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 85. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi saskaņot Sisnet finanšu regulu ar Kopienas Finanšu regulu, vienlaikus vienkāršojot Padomes sekretariāta iekšējās procedūras, jo īpaši likvidējot finanšu kontroliera posteni un vajadzības gadījumā aizstājot viņa funkcijas ar iekšējā revidenta funkcijām, kas noteiktas Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 85. pantā.

| (5) | Pašreizējās procedūras arī būtu jāpadara raitākas un piemērotākas pašreizējai praksei, piemēram, pielāgojot termiņus aicinājumiem sniegt finansējumus un veikt iemaksas un atjauninot dažus punktus pašlaik spēkā esošajos procesuālajos vai tiesiskajos noteikumos. |
| --- | --- |

(5)

Pašreizējās procedūras arī būtu jāpadara raitākas un piemērotākas pašreizējai praksei, piemēram, pielāgojot termiņus aicinājumiem sniegt finansējumus un veikt iemaksas un atjauninot dažus punktus pašlaik spēkā esošajos procesuālajos vai tiesiskajos noteikumos.

| (6) | Sisnet finanšu regulā ir izdarīti grozījumi ar Padomes Lēmumu 2007/155/EK (5) un Padomes Lēmumu 2008/319/EK, lai ļautu Šveicei piedalīties Sisnet budžetā. Būtu jāļauj Šveicei piedalīties arī Padomdevējas komitejas iespējamajā turpmākajā darbā. |
| --- | --- |

(6)

Sisnet finanšu regulā ir izdarīti grozījumi ar Padomes Lēmumu 2007/155/EK (5) un Padomes Lēmumu 2008/319/EK, lai ļautu Šveicei piedalīties Sisnet budžetā. Būtu jāļauj Šveicei piedalīties arī Padomdevējas komitejas iespējamajā turpmākajā darbā.

| (8) | Ierosinātajiem grozījumiem nav finansiālu seku uz dalībvalstu ieguldījumu Sisnet budžetā, |
| --- | --- |

(8)

Ierosinātajiem grozījumiem nav finansiālu seku uz dalībvalstu ieguldījumu Sisnet budžetā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmumu 2000/265/EK ar šo groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Finanšu gada izdevumus iegrāmato attiecīgā finanšu gada kontos, pamatojoties uz izdevumiem, kas atļauti ne vēlāk kā 31. decembrī un par kuriem grāmatvedis veicis attiecīgus maksājumus ne vēlāk kā nākamā gada 15. janvārī.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 6. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Finanšu gada izdevumus iegrāmato attiecīgā finanšu gada kontos, pamatojoties uz izdevumiem, kas atļauti ne vēlāk kā 31. decembrī un par kuriem grāmatvedis veicis attiecīgus maksājumus ne vēlāk kā nākamā gada 15. janvārī.”;

| 2) | lēmuma 7. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktā:






  i) | pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Neatkarīgi no 1. punkta Padomes ģenerālsekretāra vietnieks līdz 31. janvārim var nosūtīt 25. pantā minēto valstu pārstāvjiem, kas tiekas saistībā ar SIS/SIRENE darba grupu (Jauktā komiteja), turpmāk tekstā – “SIS/SIRENE darba grupa”, pienācīgi pamatotus lūgumus pārgrāmatot uz nākamo finanšu gadu apropriācijas, kas nav izmantotas līdz 15. decembrim, ja nākamā finanšu gada budžeta attiecīgajās pozīcijās paredzētās apropriācijas nesedz prasības.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

lēmuma 7. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktā:

i)

pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Neatkarīgi no 1. punkta Padomes ģenerālsekretāra vietnieks līdz 31. janvārim var nosūtīt 25. pantā minēto valstu pārstāvjiem, kas tiekas saistībā ar SIS/SIRENE darba grupu (Jauktā komiteja), turpmāk tekstā – “SIS/SIRENE darba grupa”, pienācīgi pamatotus lūgumus pārgrāmatot uz nākamo finanšu gadu apropriācijas, kas nav izmantotas līdz 15. decembrim, ja nākamā finanšu gada budžeta attiecīgajās pozīcijās paredzētās apropriācijas nesedz prasības.”;

| ii) | ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “SIS/SIRENE darba grupa pieņem lēmumus par šiem pārgrāmatošanas lūgumiem vēlākais līdz 1. martam.”; |
| --- | --- |

ii)

ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“SIS/SIRENE darba grupa pieņem lēmumus par šiem pārgrāmatošanas lūgumiem vēlākais līdz 1. martam.”;

| b) | svītro 4. punktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 4. punktu;

| 3) | lēmuma 8. panta 2. līdz 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “2.   Ģenerālsekretāra vietnieks nosūta provizorisko budžeta projektu SIS/SIRENE darba grupai pirms 15. oktobra un pievieno paskaidrojuma rakstu.
  3.   SIS/SIRENE darba grupa sniedz atzinumu par šo budžeta projektu.
  4.   Ģenerālsekretāra vietnieks sagatavo budžeta projektu un nosūta to līdz 15. novembrim 25. pantā minētajām valstīm.”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 8. panta 2. līdz 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“2.   Ģenerālsekretāra vietnieks nosūta provizorisko budžeta projektu SIS/SIRENE darba grupai pirms 15. oktobra un pievieno paskaidrojuma rakstu.

3.   SIS/SIRENE darba grupa sniedz atzinumu par šo budžeta projektu.

4.   Ģenerālsekretāra vietnieks sagatavo budžeta projektu un nosūta to līdz 15. novembrim 25. pantā minētajām valstīm.”;

| 4) | lēmuma 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Budžeta grozījumus iesniedz katru gadu trīs mēnešu laikā pēc pārskatu noslēgšanas, kā noteikts 46. panta 1. punktā, ar mērķi iegrāmatot bilancē iepriekšējā finanšu gada budžeta izlietojumu kā ieņēmumus pozitīvas bilances gadījumā vai kā izdevumus, ja bilance ir negatīva.”; |
| --- | --- |

4)

lēmuma 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Budžeta grozījumus iesniedz katru gadu trīs mēnešu laikā pēc pārskatu noslēgšanas, kā noteikts 46. panta 1. punktā, ar mērķi iegrāmatot bilancē iepriekšējā finanšu gada budžeta izlietojumu kā ieņēmumus pozitīvas bilances gadījumā vai kā izdevumus, ja bilance ir negatīva.”;

| 5) | lēmuma 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “12. pants
  Budžetu izpilda saskaņā ar principu, ka kredītrīkotāji un grāmatveži ir dažādas personas. Kredītrīkotāja, grāmatveža un iekšējā revidenta pienākumus nevar veikt viena un tā pati persona.”; |
| --- | --- |

5)

lēmuma 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“12. pants

Budžetu izpilda saskaņā ar principu, ka kredītrīkotāji un grāmatveži ir dažādas personas. Kredītrīkotāja, grāmatveža un iekšējā revidenta pienākumus nevar veikt viena un tā pati persona.”;

| 6) | lēmuma 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Kredītrīkotājs var izlemt par pārnešanu starp pantiem katrā nodaļā. Pēc vienošanās ar SIS/SIRENE darba grupu viņš var nolemt par pārnešanu starp pantiem tās pašas nodaļas ietvaros. SIS/SIRENE darba grupa dod savu piekrišanu saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā pieņemot atzinumu par budžetu.”; |
| --- | --- |

6)

lēmuma 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Kredītrīkotājs var izlemt par pārnešanu starp pantiem katrā nodaļā. Pēc vienošanās ar SIS/SIRENE darba grupu viņš var nolemt par pārnešanu starp pantiem tās pašas nodaļas ietvaros. SIS/SIRENE darba grupa dod savu piekrišanu saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā pieņemot atzinumu par budžetu.”;

| 7) | svītro 14. pantu; |
| --- | --- |

7)

svītro 14. pantu;

| 8) | lēmuma 16. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Lai iekasētu jebkuru nesamaksātu summu atbilstoši 25. pantam vai trešo pušu jebkurus parādus iesaistītajām valstīm saistībā ar noslēgšanu, SISNET ieviešanu un funkcionēšanu, ir vajadzīgs kredītrīkotāja izdots iekasēšanas rīkojums. Iekasēšanas rīkojumus nosūta grāmatvedim.”; |
| --- | --- | --- |

8)

lēmuma 16. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai iekasētu jebkuru nesamaksātu summu atbilstoši 25. pantam vai trešo pušu jebkurus parādus iesaistītajām valstīm saistībā ar noslēgšanu, SISNET ieviešanu un funkcionēšanu, ir vajadzīgs kredītrīkotāja izdots iekasēšanas rīkojums. Iekasēšanas rīkojumus nosūta grāmatvedim.”;

| b) | svītro 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 2. punktu;

| 9) | svītro 18. panta 1. punkta pēdējo teikumu, kā arī 18. panta 2. punktu, 20. panta 2. punkta g) apakšpunktu, 20. panta 4. punktu, 20. panta 5. punktu un 22. pantu; |
| --- | --- |

9)

svītro 18. panta 1. punkta pēdējo teikumu, kā arī 18. panta 2. punktu, 20. panta 2. punkta g) apakšpunktu, 20. panta 4. punktu, 20. panta 5. punktu un 22. pantu;

| 10) | lēmuma 23. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “23. pants
  Ja kredītrīkotājs vai grāmatvedis neievēro šīs Finanšu regulas noteikumus, viņus disciplināri soda, kā noteikts Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos.”; |
| --- | --- |

10)

lēmuma 23. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“23. pants

Ja kredītrīkotājs vai grāmatvedis neievēro šīs Finanšu regulas noteikumus, viņus disciplināri soda, kā noteikts Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos.”;

| 11) | pievieno šādu nodaļu:
  “III A   NODAĻA
  Iekšējais revidents
  24.a pants
  Iekšējais revidents pārbauda šajā regulā noteikto budžeta izpildes sistēmu un procedūru pareizu darbību. Tāpat iekšējais revidents izmanto visas pilnvaras, veic visus uzdevumus un uz viņu attiecas visi noteikumi, kas paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un jo īpaši tās I daļas IV sadaļas 8 nodaļā. |
| --- | --- |

11)

pievieno šādu nodaļu:

“III A   NODAĻA

Iekšējais revidents

24.a pants

Iekšējais revidents pārbauda šajā regulā noteikto budžeta izpildes sistēmu un procedūru pareizu darbību. Tāpat iekšējais revidents izmanto visas pilnvaras, veic visus uzdevumus un uz viņu attiecas visi noteikumi, kas paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un jo īpaši tās I daļas IV sadaļas 8 nodaļā.

| 12) | lēmuma 28. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Līdz 2008. gada 31. decembrim šā lēmuma 25. pantā minētajām valstīm ir jāsamaksā 25 % no to iemaksām vēlākais līdz 15. februārim, 1. aprīlim, 1. jūlijam un 1. oktobrim.”; |
| --- | --- | --- |

12)

lēmuma 28. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Līdz 2008. gada 31. decembrim šā lēmuma 25. pantā minētajām valstīm ir jāsamaksā 25 % no to iemaksām vēlākais līdz 15. februārim, 1. aprīlim, 1. jūlijam un 1. oktobrim.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “1.a   No 2009. gada 1. janvāra šā lēmuma 25. pantā minētajām valstīm ir jāsamaksā 70 % no to iemaksām vēlākais līdz 1. aprīlim un 30 % – līdz 1. oktobrim.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“1.a   No 2009. gada 1. janvāra šā lēmuma 25. pantā minētajām valstīm ir jāsamaksā 70 % no to iemaksām vēlākais līdz 1. aprīlim un 30 % – līdz 1. oktobrim.”;

| 13) | lēmuma 29. panta 6. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “h) | aizliedz jebkuru kontaktu starp ģenerālsekretāra vietnieku un viņa darbiniekiem, 25. pantā minēto dalībvalstu valdību pārstāvjiem, Islandes, Norvēģijas un Šveices valdību pārstāvjiem un konkursa pretendentiem jautājumos, kas saistīti ar šo uzaicinājumu uz konkursu, izņemot īpašā izņēmuma kārtā ar šādiem nosacījumiem:
  pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām:






  i) | pēc pretendentu pieprasījuma:
  visiem pretendentiem var sniegt papildu informāciju vienīgi ar mērķi izskaidrot uzaicinājuma uz konkursu īpatnības; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

lēmuma 29. panta 6. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“h)

aizliedz jebkuru kontaktu starp ģenerālsekretāra vietnieku un viņa darbiniekiem, 25. pantā minēto dalībvalstu valdību pārstāvjiem, Islandes, Norvēģijas un Šveices valdību pārstāvjiem un konkursa pretendentiem jautājumos, kas saistīti ar šo uzaicinājumu uz konkursu, izņemot īpašā izņēmuma kārtā ar šādiem nosacījumiem:

pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām:

i)

pēc pretendentu pieprasījuma:

visiem pretendentiem var sniegt papildu informāciju vienīgi ar mērķi izskaidrot uzaicinājuma uz konkursu īpatnības;

| ii) | pēc ģenerālsekretāra vietnieka pieprasījuma:
  ja 25. pantā minētās dalībvalstis, Islande, Norvēģija un Šveice vai Padomes Ģenerālsekretariāts uzaicinājuma uz konkursu tekstā pamanījis kļūdu, neprecizitāti, izlaidumu vai jebkuru citu tehnisku kļūdu, Ģenerālsekretariāts var par to atbilstoši informēt attiecīgās personas tādā pašā veidā kā sākotnējā uzaicinājumā uz konkursu; |
| --- | --- |

ii)

pēc ģenerālsekretāra vietnieka pieprasījuma:

ja 25. pantā minētās dalībvalstis, Islande, Norvēģija un Šveice vai Padomes Ģenerālsekretariāts uzaicinājuma uz konkursu tekstā pamanījis kļūdu, neprecizitāti, izlaidumu vai jebkuru citu tehnisku kļūdu, Ģenerālsekretariāts var par to atbilstoši informēt attiecīgās personas tādā pašā veidā kā sākotnējā uzaicinājumā uz konkursu;

| iii) | ja 25. pantā minētajām dalībvalstīm, Islandei, Norvēģijai vai Šveicei vai Padomes Ģenerālsekretariātam pēc piedāvājuma atvēršanas uzaicinājuma uz konkursu sakarā ir vajadzīgi paskaidrojumi vai piedāvājumā jālabo acīmredzamas tehniskas kļūdas, Ģenerālsekretariāts var sazināties ar pretendentu.”; |
| --- | --- |

iii)

ja 25. pantā minētajām dalībvalstīm, Islandei, Norvēģijai vai Šveicei vai Padomes Ģenerālsekretariātam pēc piedāvājuma atvēršanas uzaicinājuma uz konkursu sakarā ir vajadzīgi paskaidrojumi vai piedāvājumā jālabo acīmredzamas tehniskas kļūdas, Ģenerālsekretariāts var sazināties ar pretendentu.”;

| 14) | lēmuma 31. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “31. pants
  Attiecībā uz ģenerālsekretāra vietnieka noslēgtajiem līgumiem 25. pantā minēto dalībvalstu vārdā pret dalībvalstu, Islandes, Norvēģijas un Šveices pilsoņiem netiek pieļauta diskriminācija to valstiskās piederības dēļ.”; |
| --- | --- |

14)

lēmuma 31. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“31. pants

Attiecībā uz ģenerālsekretāra vietnieka noslēgtajiem līgumiem 25. pantā minēto dalībvalstu vārdā pret dalībvalstu, Islandes, Norvēģijas un Šveices pilsoņiem netiek pieļauta diskriminācija to valstiskās piederības dēļ.”;

| 15) | lēmuma 34. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Piedāvājumus atver šim nolūkam ģenerālsekretāra vietnieka iecelta komiteja. Tās sastāvā ir trīs augsta ranga ierēdņi no dažādiem Padomes Ģenerālsekretariāta direktorātiem.”; |
| --- | --- |

15)

lēmuma 34. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Piedāvājumus atver šim nolūkam ģenerālsekretāra vietnieka iecelta komiteja. Tās sastāvā ir trīs augsta ranga ierēdņi no dažādiem Padomes Ģenerālsekretariāta direktorātiem.”;

| 16) | lēmuma 35. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Katru piedāvājumu izvērtē 25. pantā minētās dalībvalstis kopā ar Islandi, Norvēģiju un Šveici. Ziņojumu, ko vienprātīgi apstiprina šīs valstis, Padomes Ģenerālsekretariāta atbildīgais ierēdnis iesniedz 36. pantā minētajai Padomdevējai komitejai. Šo atbildīgo ierēdni nozīmē kredītrīkotājs vai tā vietnieks, kuru arī nozīmē kredītrīkotājs.”; |
| --- | --- |

16)

lēmuma 35. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Katru piedāvājumu izvērtē 25. pantā minētās dalībvalstis kopā ar Islandi, Norvēģiju un Šveici. Ziņojumu, ko vienprātīgi apstiprina šīs valstis, Padomes Ģenerālsekretariāta atbildīgais ierēdnis iesniedz 36. pantā minētajai Padomdevējai komitejai. Šo atbildīgo ierēdni nozīmē kredītrīkotājs vai tā vietnieks, kuru arī nozīmē kredītrīkotājs.”;

| 17) | lēmuma 36. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “36. pants
  Līgumus, kuri jānoslēdz ģenerālsekretāra vietniekam 25. pantā minēto dalībvalstu vārdā un Islandes, Norvēģijas un Šveices attiecīgajiem pārstāvjiem pēc tam, kad uzaicinājums uz konkursu ir izdots, vispirms iesniedz Pasūtījumu un līgumu padomdevējai komitejai ar lūgumu sniegt atzinumu.”; |
| --- | --- |

17)

lēmuma 36. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“36. pants

Līgumus, kuri jānoslēdz ģenerālsekretāra vietniekam 25. pantā minēto dalībvalstu vārdā un Islandes, Norvēģijas un Šveices attiecīgajiem pārstāvjiem pēc tam, kad uzaicinājums uz konkursu ir izdots, vispirms iesniedz Pasūtījumu un līgumu padomdevējai komitejai ar lūgumu sniegt atzinumu.”;

| 18) | lēmuma 37. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Šā lēmuma 36. pantā minētajā Padomdevējā komitejā ir pārstāvji no katras 25. pantā minētās dalībvalsts, kā arī pa vienam pārstāvim no Islandes, Norvēģijas un Šveices. Šā lēmuma 25. pantā minētās dalībvalstis kopā ar Islandi, Norvēģiju un Šveici nodrošina, ka izvēlētie pārstāvji ir labi speciālisti informātikas un/vai finanšu jautājumos un/vai juridiskos jautājumos. Pārstāvji nedrīkst būt piedalījušies dokumentu novērtēšanā, kas jāiesniedz Padomdevējai komitejai. Iekšējā revidenta pārstāvis piedalās kā novērotājs.”; |
| --- | --- |

18)

lēmuma 37. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Šā lēmuma 36. pantā minētajā Padomdevējā komitejā ir pārstāvji no katras 25. pantā minētās dalībvalsts, kā arī pa vienam pārstāvim no Islandes, Norvēģijas un Šveices. Šā lēmuma 25. pantā minētās dalībvalstis kopā ar Islandi, Norvēģiju un Šveici nodrošina, ka izvēlētie pārstāvji ir labi speciālisti informātikas un/vai finanšu jautājumos un/vai juridiskos jautājumos. Pārstāvji nedrīkst būt piedalījušies dokumentu novērtēšanā, kas jāiesniedz Padomdevējai komitejai. Iekšējā revidenta pārstāvis piedalās kā novērotājs.”;

| 19) | lēmuma 39. panta e) punktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “e) | pēc 25. pantā minēto dalībvalstu vai Islandes, Norvēģijas vai Šveices, vai Padomdevējas komitejas locekļa vai ģenerālsekretāra vietnieka lūguma piedāvātajiem līgumiem, kur darījuma summa ir mazāka par a) punktā minētajām robežvērtībām, ja tie uzskata, ka līgumi ir saistīti ar principiāliem jautājumiem vai ka tie ir īpaša veida līgumi.”; |
| --- | --- | --- |

19)

lēmuma 39. panta e) punktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“e)

pēc 25. pantā minēto dalībvalstu vai Islandes, Norvēģijas vai Šveices, vai Padomdevējas komitejas locekļa vai ģenerālsekretāra vietnieka lūguma piedāvātajiem līgumiem, kur darījuma summa ir mazāka par a) punktā minētajām robežvērtībām, ja tie uzskata, ka līgumi ir saistīti ar principiāliem jautājumiem vai ka tie ir īpaša veida līgumi.”;

| 20) | lēmuma 40. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “40. pants
  Padomdevējai komitejai iesniegtajiem dokumentiem atzinumu sniegšanai atbilstoši 39. panta b) līdz e) punktam pievieno ziņojumu, ko vienprātīgi apstiprinājušas 25. pantā minētās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija un Šveice.”; |
| --- | --- |

20)

lēmuma 40. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“40. pants

Padomdevējai komitejai iesniegtajiem dokumentiem atzinumu sniegšanai atbilstoši 39. panta b) līdz e) punktam pievieno ziņojumu, ko vienprātīgi apstiprinājušas 25. pantā minētās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija un Šveice.”;

| 21) | lēmuma 41. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “41. pants
  Padomdevējas komitejas atzinumus paraksta tās priekšsēdētājs. Lai izvairītos no kavēšanās procesā, ko izraisījusi Padomdevēja komitejas iejaukšanās, 25. pantā minētās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija un Šveice var, ja uzskata par vajadzīgu, noteikt saprātīgu termiņu, līdz kuram Padomdevējai komitejai jāsniedz atzinums. Atzinumus nosūta ģenerālsekretāra vietniekam un 25. pantā minētajām dalībvalstīm, kā arī Islandei, Norvēģijai un Šveicei. Pēc tam, kad pienācīgi izvērtēts šis atzinums, 25. pantā minētās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija un Šveice vienprātīgi pieņem galīgo lēmumu. Kad lēmums ir pieņemts, līgumu vai līgumus, kuri veido katru atsevišķu gadījumu, noslēdz ģenerālsekretāra vietnieks 25. pantā minēto dalībvalstu vārdā un Islandes, Norvēģijas un Šveices attiecīgie pārstāvji.”; |
| --- | --- |

21)

lēmuma 41. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“41. pants

Padomdevējas komitejas atzinumus paraksta tās priekšsēdētājs. Lai izvairītos no kavēšanās procesā, ko izraisījusi Padomdevēja komitejas iejaukšanās, 25. pantā minētās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija un Šveice var, ja uzskata par vajadzīgu, noteikt saprātīgu termiņu, līdz kuram Padomdevējai komitejai jāsniedz atzinums. Atzinumus nosūta ģenerālsekretāra vietniekam un 25. pantā minētajām dalībvalstīm, kā arī Islandei, Norvēģijai un Šveicei. Pēc tam, kad pienācīgi izvērtēts šis atzinums, 25. pantā minētās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija un Šveice vienprātīgi pieņem galīgo lēmumu. Kad lēmums ir pieņemts, līgumu vai līgumus, kuri veido katru atsevišķu gadījumu, noslēdz ģenerālsekretāra vietnieks 25. pantā minēto dalībvalstu vārdā un Islandes, Norvēģijas un Šveices attiecīgie pārstāvji.”;

| 22) | lēmuma 43. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “6.   Ja līgums nav izpildīts vai izpildes termiņš ir pārsniegts, ģenerālsekretāra vietnieks nodrošina, ka 25. pantā minētās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija un Šveice saņem pienācīgu kompensāciju par visiem zaudējumiem, procentu likmēm un izmaksām, atskaitot summu no drošības naudas neatkarīgi no tā, vai to iemaksājis tieši piegādātājs vai darbuzņēmējs, vai kāda trešā persona.”; |
| --- | --- |

22)

lēmuma 43. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.   Ja līgums nav izpildīts vai izpildes termiņš ir pārsniegts, ģenerālsekretāra vietnieks nodrošina, ka 25. pantā minētās dalībvalstis, kā arī Islande, Norvēģija un Šveice saņem pienācīgu kompensāciju par visiem zaudējumiem, procentu likmēm un izmaksām, atskaitot summu no drošības naudas neatkarīgi no tā, vai to iemaksājis tieši piegādātājs vai darbuzņēmējs, vai kāda trešā persona.”;

| 23) | lēmuma 46. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Ģenerālsekretāra vietnieks trīs mēnešu laikā pirms budžeta izpildes perioda beigām sagatavo ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci un nodod tos SIS/SIRENE darba grupai.”; |
| --- | --- |

23)

lēmuma 46. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Ģenerālsekretāra vietnieks trīs mēnešu laikā pirms budžeta izpildes perioda beigām sagatavo ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci un nodod tos SIS/SIRENE darba grupai.”;

| 24) | lēmuma 50. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Atkāpjoties no 8. panta, 1. punktā minētajiem budžeta mērķiem Padomes ģenerālsekretāra vietnieks pēc šīs Finanšu regulas pieņemšanas pēc iespējas drīz nosūta provizorisku budžeta projektu SIS/SIRENE darba grupai. Pēc SIS/SIRENE darba grupas atzinumu iesniegšanas un budžeta projekta sastādīšanas 25. pantā minētās dalībvalstis, tiekoties Padomē, nekavējoties pieņem budžetu.” |
| --- | --- |

24)

lēmuma 50. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Atkāpjoties no 8. panta, 1. punktā minētajiem budžeta mērķiem Padomes ģenerālsekretāra vietnieks pēc šīs Finanšu regulas pieņemšanas pēc iespējas drīz nosūta provizorisku budžeta projektu SIS/SIRENE darba grupai. Pēc SIS/SIRENE darba grupas atzinumu iesniegšanas un budžeta projekta sastādīšanas 25. pantā minētās dalībvalstis, tiekoties Padomē, nekavējoties pieņem budžetu.”

2. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

2.   To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 24. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. HORTEFEUX

---

(1)  OV L 337, 30.12.1999., 41. lpp.

1

(2)  OV L 66, 6.3.2007., 19. lpp.

2

(3)  OV L 85, 6.4.2000., 12. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2008/319/EK (OV L 109, 19.4.2008., 30. lpp.).

3

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007,. 9. lpp.).

4

(5)  OV L 68, 8.3.2007., 5. lpp.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).”;

6

---

Komisija

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 5. augusts)

par 5 875–5 905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4145)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/671/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome (2) un Eiropas Parlaments (3) ir uzsvēruši, ka ir būtiski uzlabot ceļu satiksmes drošību Eiropā. Ceļu satiksmes drošības jomā integrētas pieejas centrālais elements ir viedās transporta sistēmas (VTS) (4), kas transporta infrastruktūru un transportlīdzekļus papildina ar informācijas un sakaru tehnoloģijām (IST), lai novērstu iespējamas bīstamas satiksmes situācijas un samazinātu satiksmes negadījumu skaitu. |
| --- | --- |

(1)

Padome (2) un Eiropas Parlaments (3) ir uzsvēruši, ka ir būtiski uzlabot ceļu satiksmes drošību Eiropā. Ceļu satiksmes drošības jomā integrētas pieejas centrālais elements ir viedās transporta sistēmas (VTS) (4), kas transporta infrastruktūru un transportlīdzekļus papildina ar informācijas un sakaru tehnoloģijām (IST), lai novērstu iespējamas bīstamas satiksmes situācijas un samazinātu satiksmes negadījumu skaitu.

| (2) | Efektīva un saskaņota radiofrekvenču spektra izmantošana ir būtisks faktors, lai Kopienā varētu izstrādāt jaunu bezvadu aprīkojumu (5). |
| --- | --- |

(2)

Efektīva un saskaņota radiofrekvenču spektra izmantošana ir būtisks faktors, lai Kopienā varētu izstrādāt jaunu bezvadu aprīkojumu (5).

| (3) | VTS aptver kooperatīvas sistēmas, kuru pamatā informācijas pārraidei reāllaikā izmanto šāda veida sakarus: transportlīdzeklis–transportlīdzeklis, transportlīdzeklis–infrastruktūra un infrastruktūra–transportlīdzeklis. Minētās sistēmas paver iespēju paaugstināt transporta sistēmas efektivitāti, rūpējoties par ceļa lietotāju drošību un mobilitātes komfortu. Lai sasniegtu minētos mērķus, transportlīdzekļu un ceļa infrastruktūras sakariem ir jābūt uzticamiem un ātriem. |
| --- | --- |

(3)

VTS aptver kooperatīvas sistēmas, kuru pamatā informācijas pārraidei reāllaikā izmanto šāda veida sakarus: transportlīdzeklis–transportlīdzeklis, transportlīdzeklis–infrastruktūra un infrastruktūra–transportlīdzeklis. Minētās sistēmas paver iespēju paaugstināt transporta sistēmas efektivitāti, rūpējoties par ceļa lietotāju drošību un mobilitātes komfortu. Lai sasniegtu minētos mērķus, transportlīdzekļu un ceļa infrastruktūras sakariem ir jābūt uzticamiem un ātriem.

| (4) | Ņemot vērā transportlīdzekļu mobilitāti un to, ka ir jāizveido iekšējais tirgus un visā Eiropā jāpaaugstina ceļu satiksmes drošība, VTS kooperatīvo sistēmu izmantotais radiofrekvenču spektrs harmonizēti jādara pieejams visā Eiropas Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā transportlīdzekļu mobilitāti un to, ka ir jāizveido iekšējais tirgus un visā Eiropā jāpaaugstina ceļu satiksmes drošība, VTS kooperatīvo sistēmu izmantotais radiofrekvenču spektrs harmonizēti jādara pieejams visā Eiropas Savienības teritorijā.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu Komisija 2006. gada 5. jūlijā pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrācijas konferenci (turpmāk – CEPT) VTS un kooperatīvo sistēmu kontekstā verificēt radiofrekvenču spektra prasības drošībai būtiskiem lietojumiem, kā arī veikt drošībai būtisku VTS lietojumu un iespējami ietekmēto aplūkotā radiofrekvenču diapazona radiopakalpojumu tehniskās savietojamības pētījumus. CEPT saņēma arī uzdevumu izstrādāt optimālus kanālu plānus VTS vajadzīgajām frekvenču joslām. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu Komisija 2006. gada 5. jūlijā pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrācijas konferenci (turpmāk – CEPT) VTS un kooperatīvo sistēmu kontekstā verificēt radiofrekvenču spektra prasības drošībai būtiskiem lietojumiem, kā arī veikt drošībai būtisku VTS lietojumu un iespējami ietekmēto aplūkotā radiofrekvenču diapazona radiopakalpojumu tehniskās savietojamības pētījumus. CEPT saņēma arī uzdevumu izstrādāt optimālus kanālu plānus VTS vajadzīgajām frekvenču joslām.

| (6) | Šā lēmuma tehnisko pamatu veido attiecīgie CEPT veikuma rezultāti. |
| --- | --- |

(6)

Šā lēmuma tehnisko pamatu veido attiecīgie CEPT veikuma rezultāti.

| (7) | CEPT2007. gada 21. decembra ziņojumā (CEPT ziņojums Nr. 20) secinājusi, ka 5 GHz frekvenču josla, proti, 5 875–5 905 MHz radiofrekvenču spektra diapazons, ir piemērota ar drošību saistītiem VTS lietojumiem, kas ceļu satiksmes drošību palielina, transportlīdzekļa vadītājam un transportlīdzeklim sniedzot vairāk informācijas par vidi, citiem transportlīdzekļiem un ceļa lietotājiem. Turklāt, kamēr vien tiek nodrošināta atbilsme atsevišķiem CEPT ziņojumā noteiktiem emisijas ierobežojumiem, VTS ir saderīgas ar visiem izpētītajiem minētās frekvenču joslas pakalpojumiem un ar pārējiem pētītajiem pakalpojumiem, kas izmanto par 5 850 MHz zemāku un par 5 925 MHz augstāku radiofrekvenču spektru. Šīs frekvenču joslas izraudzīšanās atbilstu arī radiofrekvenču spektra lietojumam citos pasaules reģionos un tādējādi veicinātu globālu harmonizāciju. Turklāt VTS nevarētu pieprasīt aizsardzību no fiksēto satelītu sakaru (FSS) Zemes stacijām, un VTS aprīkojuma nevēlamās emisijas ir jāsamazina, lai aizsargātu FSS. |
| --- | --- |

(7)

CEPT2007. gada 21. decembra ziņojumā (CEPT ziņojums Nr. 20) secinājusi, ka 5 GHz frekvenču josla, proti, 5 875–5 905 MHz radiofrekvenču spektra diapazons, ir piemērota ar drošību saistītiem VTS lietojumiem, kas ceļu satiksmes drošību palielina, transportlīdzekļa vadītājam un transportlīdzeklim sniedzot vairāk informācijas par vidi, citiem transportlīdzekļiem un ceļa lietotājiem. Turklāt, kamēr vien tiek nodrošināta atbilsme atsevišķiem CEPT ziņojumā noteiktiem emisijas ierobežojumiem, VTS ir saderīgas ar visiem izpētītajiem minētās frekvenču joslas pakalpojumiem un ar pārējiem pētītajiem pakalpojumiem, kas izmanto par 5 850 MHz zemāku un par 5 925 MHz augstāku radiofrekvenču spektru. Šīs frekvenču joslas izraudzīšanās atbilstu arī radiofrekvenču spektra lietojumam citos pasaules reģionos un tādējādi veicinātu globālu harmonizāciju. Turklāt VTS nevarētu pieprasīt aizsardzību no fiksēto satelītu sakaru (FSS) Zemes stacijām, un VTS aprīkojuma nevēlamās emisijas ir jāsamazina, lai aizsargātu FSS.

| (8) | Lai nodrošinātu atbilstību 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (6), tādējādi panākot to, ka prasībām atbilstīgs VTS aprīkojums nerada kaitīgus traucējumus, Eiropas Telekomunikāciju standarta institūts (ETSI) saskaņā ar CEPT veikto saderības pētījumu rezultātiem pabeidz izstrādāt harmonizēto standartu EN 302 571. Ir iecerēts, ka ar VTS raidītājiem panāks maksimālu radiofrekvenču spektra izmantojumu un, lai neradītu kaitīgus traucējumus, līdz minimumam samazinās pārraidīto jaudu, kas vajadzīga VTS faktiski piešķirtā radiofrekvenču spektra izmantošanai. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu atbilstību 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (6), tādējādi panākot to, ka prasībām atbilstīgs VTS aprīkojums nerada kaitīgus traucējumus, Eiropas Telekomunikāciju standarta institūts (ETSI) saskaņā ar CEPT veikto saderības pētījumu rezultātiem pabeidz izstrādāt harmonizēto standartu EN 302 571. Ir iecerēts, ka ar VTS raidītājiem panāks maksimālu radiofrekvenču spektra izmantojumu un, lai neradītu kaitīgus traucējumus, līdz minimumam samazinās pārraidīto jaudu, kas vajadzīga VTS faktiski piešķirtā radiofrekvenču spektra izmantošanai.

| (9) | Iepriekš minētā iemesla dēļ standartā paredzēts, ka raidītāja jaudas kontrole (TPC) ir nodrošināta vismaz 30 dB diapazonā, ņemot vērā 33 dBm vidējā EIRP maksimālo kopējo pārraides jaudu. Ja atsevišķi ražotāji izvēlas neizmantot šajā standartā noteiktos paņēmienus, tad jāizmanto jebkurš alternatīvs paņēmiens, ar kuru kaitīgos traucējumus samazina vismaz līdz standartā norādītajai vērtībai. |
| --- | --- |

(9)

Iepriekš minētā iemesla dēļ standartā paredzēts, ka raidītāja jaudas kontrole (TPC) ir nodrošināta vismaz 30 dB diapazonā, ņemot vērā 33 dBm vidējā EIRP maksimālo kopējo pārraides jaudu. Ja atsevišķi ražotāji izvēlas neizmantot šajā standartā noteiktos paņēmienus, tad jāizmanto jebkurš alternatīvs paņēmiens, ar kuru kaitīgos traucējumus samazina vismaz līdz standartā norādītajai vērtībai.

| (10) | Saskaņā ar šo lēmumu veikta harmonizācija nedrīkst dalībvalstij liegt iespēju pamatotos gadījumos piemērot pārejas laiku vai radiofrekvenču spektra koplietošanas [sadalījuma] kārtību. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar šo lēmumu veikta harmonizācija nedrīkst dalībvalstij liegt iespēju pamatotos gadījumos piemērot pārejas laiku vai radiofrekvenču spektra koplietošanas [sadalījuma] kārtību.

| (11) | Domājams, ka dalībvalstis radiofrekvenču spektru transportlīdzeklis–transportlīdzeklis tipa VTS sakariem darīs pieejamu sešu mēnešu laikā; minētajā periodā dalībvalstīm 5 875–5 905 MHz frekvenču josla atbilstīgi šim lēmumam ir jāparedz VTS. Tomēr infrastruktūra–transportlīdzeklis un transportlīdzeklis–infrastruktūra tipa VTS sakaru jomā atsevišķām dalībvalstīm varētu rasties grūtības norādītajā termiņā pabeigt pienācīgas licencēšanas sistēmas izveidi vai koordinēt vairāku VTS operatoru ceļa infrastruktūras instalācijas mehānismu. Ja frekvenču spektru darīs pieejamu vēlāk nekā norādītajā termiņā, tas varētu nelabvēlīgi ietekmēt plašu ar drošību saistītu VTS lietojumu ieviešanu Eiropas Savienībā, tāpēc tas ir jāierobežo un pienācīgi jāpamato. |
| --- | --- |

(11)

Domājams, ka dalībvalstis radiofrekvenču spektru transportlīdzeklis–transportlīdzeklis tipa VTS sakariem darīs pieejamu sešu mēnešu laikā; minētajā periodā dalībvalstīm 5 875–5 905 MHz frekvenču josla atbilstīgi šim lēmumam ir jāparedz VTS. Tomēr infrastruktūra–transportlīdzeklis un transportlīdzeklis–infrastruktūra tipa VTS sakaru jomā atsevišķām dalībvalstīm varētu rasties grūtības norādītajā termiņā pabeigt pienācīgas licencēšanas sistēmas izveidi vai koordinēt vairāku VTS operatoru ceļa infrastruktūras instalācijas mehānismu. Ja frekvenču spektru darīs pieejamu vēlāk nekā norādītajā termiņā, tas varētu nelabvēlīgi ietekmēt plašu ar drošību saistītu VTS lietojumu ieviešanu Eiropas Savienībā, tāpēc tas ir jāierobežo un pienācīgi jāpamato.

| (12) | Ņemot vērā tirgus un tehnoloģiju attīstību, nākotnē, iespējams, būs jāpārskata šā lēmuma darbības joma un piemērošana, jo īpaši pamatojoties uz informāciju par minēto attīstību un dalībvalstu sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā tirgus un tehnoloģiju attīstību, nākotnē, iespējams, būs jāpārskata šā lēmuma darbības joma un piemērošana, jo īpaši pamatojoties uz informāciju par minēto attīstību un dalībvalstu sniegto informāciju.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma nolūks ir harmonizēt 5 875–5 905 MHz radiofrekvenču joslas pieejamības un efektīvas izmantošanas tehniskos nosacījumus, kurus Kopienā piemēro ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem.

2. pants

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “viedās transporta sistēmas” ir sistēmas un pakalpojumi, kuru pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas, tostarp ceļu transporta sistēmās izmantota apstrāde, kontrole, pozicionēšana, saziņa un elektronika; |
| --- | --- |

1)

“viedās transporta sistēmas” ir sistēmas un pakalpojumi, kuru pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas, tostarp ceļu transporta sistēmās izmantota apstrāde, kontrole, pozicionēšana, saziņa un elektronika;

| 2) | “vidējā ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (EIRP)” ir pārraidē izmantotā EIRP, kas, īstenojot jaudas kontroli, atbilst augstākajam jaudas līmenim. |
| --- | --- |

2)

“vidējā ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (EIRP)” ir pārraidē izmantotā EIRP, kas, īstenojot jaudas kontroli, atbilst augstākajam jaudas līmenim.

3. pants

1.   Dalībvalstis ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā 5 875–5 905 MHz frekvenču joslu paredz viedajām transporta sistēmām un, tiklīdz tas ir faktiski iespējams, frekvenču joslu dara pieejamu neekskluzīvai izmantošanai.

Frekvenču josla jāparedz atbilstīgi pielikumā norādītajiem parametriem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var pieprasīt pārejas posmus un/vai radiofrekvenču spektra koplietošanas [sadalījuma] kārtību, ievērojot radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta 5. punktu.

4. pants

Dalībvalstis rūpīgi uzrauga 5 875–5 905 MHz frekvenču joslas izmantojumu un ziņo Komisijai par saviem atzinumiem, lai vajadzības gadījumā dotu iespēju pārskatīt šo lēmumu.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 5. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2003. gada 5. decembra Secinājumi 15101/03 un Verona 22004. gada 26. oktobra secinājumi.

2

Verona 2

(3)  OV C 244 E, 18.10.2007., 220. lpp.

3

(4)  COM(2006) 314.

4

(5)  Padomes 2004. gada 3. decembra Secinājumi 15530/04 un 15533/04.

5

(6)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

5 875–5 905 MHz frekvenču joslā darbojošos ar drošību saistīto viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumu tehniskie parametri

| Parametrs | Vērtība |
| --- | --- |
| Maksimālais spektrālais jaudas blīvums (vidējā EIRP) | 23 dBm/MHz |
| Maksimālā kopējā pārraides jauda (vidējā EIRP) | 33 dBm |
| Kanāla piekļuves un lietošanas noteikumi | Lai mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Minētajam nolūkam ir vajadzīgs vismaz 30 dB liels raidītāja jaudas kontroles (TPC) diapazons. |

Parametrs

Vērtība

Maksimālais spektrālais jaudas blīvums (vidējā EIRP)

23 dBm/MHz

Maksimālā kopējā pārraides jauda (vidējā EIRP)

33 dBm

Kanāla piekļuves un lietošanas noteikumi

Lai mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Minētajam nolūkam ir vajadzīgs vismaz 30 dB liels raidītāja jaudas kontroles (TPC) diapazons.

---

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 11. augusts),

ar ko groza Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VI pielikuma papildinājumu attiecībā uz dažiem piena pārstrādes uzņēmumiem Bulgārijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4269)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/672/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā VI pielikuma 4. nodaļas B iedaļas f) apakšpunkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu Bulgārijai ir noteikti pārējas posmi, lai daži piena pārstrādes uzņēmumi izpildītu prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1). |
| --- | --- |

(1)

Ar Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu Bulgārijai ir noteikti pārējas posmi, lai daži piena pārstrādes uzņēmumi izpildītu prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1).

| (2) | Pievienošanās akta VI pielikuma papildinājums ir grozīts ar Komisijas Lēmumu 2007/26/EK (2), 2007/689/EK (3), 2008/209/EK (4), 2008/331/EK (5) un 2008/547/EK (6). Bulgārija ir sniegusi garantijas, ka pieci piena pārstrādes uzņēmumi ir pabeiguši pārkārtošanās procesu un tagad pilnībā atbilst Kopienas tiesību aktiem. Minētajiem uzņēmumiem ir atļauts pieņemt un pārstrādāt prasībām neatbilstošu svaigpienu. Tāpēc šie uzņēmumi jāiekļauj VI pielikuma papildinājuma I nodaļas sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Pievienošanās akta VI pielikuma papildinājums ir grozīts ar Komisijas Lēmumu 2007/26/EK (2), 2007/689/EK (3), 2008/209/EK (4), 2008/331/EK (5) un 2008/547/EK (6). Bulgārija ir sniegusi garantijas, ka pieci piena pārstrādes uzņēmumi ir pabeiguši pārkārtošanās procesu un tagad pilnībā atbilst Kopienas tiesību aktiem. Minētajiem uzņēmumiem ir atļauts pieņemt un pārstrādāt prasībām neatbilstošu svaigpienu. Tāpēc šie uzņēmumi jāiekļauj VI pielikuma papildinājuma I nodaļas sarakstā.

| (3) | Viens piena pārstrādes uzņēmums, kurš pašlaik ir minēts sarakstā kā prasībām atbilstošs, pieņems un divās ražošanas līnijās atsevišķi pārstrādās prasībām atbilstošu un prasībām neatbilstošu svaigpienu. Tāpēc minētais uzņēmums jāiekļauj II nodaļas sarakstā. Otrs piena pārstrādes uzņēmums, kurš pašlaik ir minēts II nodaļas sarakstā, pieņems un pārstrādās tikai prasībām atbilstošu pienu. Tāpēc šis uzņēmums jāsvītro no VI pielikuma papildinājuma II nodaļas saraksta. |
| --- | --- |

(3)

Viens piena pārstrādes uzņēmums, kurš pašlaik ir minēts sarakstā kā prasībām atbilstošs, pieņems un divās ražošanas līnijās atsevišķi pārstrādās prasībām atbilstošu un prasībām neatbilstošu svaigpienu. Tāpēc minētais uzņēmums jāiekļauj II nodaļas sarakstā. Otrs piena pārstrādes uzņēmums, kurš pašlaik ir minēts II nodaļas sarakstā, pieņems un pārstrādās tikai prasībām atbilstošu pienu. Tāpēc šis uzņēmums jāsvītro no VI pielikuma papildinājuma II nodaļas saraksta.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VI pielikuma papildinājums. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VI pielikuma papildinājums.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VI pielikuma papildinājumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 11. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1243/2007 (OV L 281, 25.10.2007., 8. lpp.).

1

(2)  OV L 8, 13.1.2007., 35. lpp.

2

(3)  OV L 282, 26.10.2007., 60. lpp.

3

(4)  OV L 65, 8.3.2008., 18. lpp.

4

(5)  OV L 114, 26.4.2008., 97. lpp.

5

(6)  OV L 176, 4.7.2008., 11. lpp.

6

---

PIELIKUMS

Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VI pielikuma papildinājumu groza šādi.

| 1. | I nodaļu papildina ar šādiem ierakstiem:








  “Nr. | Vet. Nr. | Uzņēmuma nosaukums | Pilsētas/ielas vai ciema/reģiona nosaukums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | BG 2012022 | “Bratya Zafirovi” OOD | gr. Sliven |
| Promishlena zona Zapad |

1.

I nodaļu papildina ar šādiem ierakstiem:

“Nr.

Vet. Nr.

Uzņēmuma nosaukums

Pilsētas/ielas vai ciema/reģiona nosaukums

2.

BG 2012022

“Bratya Zafirovi” OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

3.

0112014

ET “Veles-Kostadin Velev”

| gr. Razlog |
| --- |
| ul. “Golak” 14 |

gr. Razlog

ul. “Golak” 14

4.

1512003

“Mandra-1” OOD

| s. Tranchovitsa, |
| --- |
| obsht. Levski |

s. Tranchovitsa,

obsht. Levski

5.

2312041

“Danim-D. Stoyanov” EOOD

| gr. Elin Pelin |
| --- |
| m-st Mansarovo |

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

6.

2712010

“Kamadzhiev-milk” EOOD

| s. Kriva reka |
| --- |
| obsht. N. Kozlevo” |

s. Kriva reka

obsht. N. Kozlevo”

| 2. | II nodaļu groza šādi:






  a) | svītro šādu ierakstu:













  “6. | BG 1612011 |
| --- | --- | --- | --- |

2.

II nodaļu groza šādi:

a)

svītro šādu ierakstu:

“6.

BG 1612011

“Em Dzhey Deriz” EOOD

| gr. Karlovo |
| --- |
| bul. “Osvobozhdenie” 69” |

gr. Karlovo

bul. “Osvobozhdenie” 69”

| b) | pievieno šādu ierakstu:













  “14. | BG 1212001 |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu ierakstu:

“14.

BG 1212001

“S i S – 7” EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| “Vrachansko shose” 1” |

gr. Montana

“Vrachansko shose” 1”

---

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/29

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 13. augusts),

ar ko groza Lēmumu 2005/928/EK par 169,4–169,8125 MHz frekvenču joslas saskaņošanu Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4311)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/673/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2005/928/EK (2) harmonizē 169,4–169,8125 MHz frekvenču joslu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2005/928/EK (2) harmonizē 169,4–169,8125 MHz frekvenču joslu Kopienā.

| (2) | Lēmuma 2005/928/EK pielikumā ietvertajā frekvenču plānā raksturots kanāla rastrs, kas jāievēro dažādiem lietojumiem, kuri darbojas atbilstīgi minētajā lēmumā noteiktajiem nosacījumiem. Šāds kanāla rastrs izveidots, lai ļautu nodrošināt saderību un vienkāršotu šajās frekvenču joslās atļauto lietojumu līdzāspastāvēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 2005/928/EK pielikumā ietvertajā frekvenču plānā raksturots kanāla rastrs, kas jāievēro dažādiem lietojumiem, kuri darbojas atbilstīgi minētajā lēmumā noteiktajiem nosacījumiem. Šāds kanāla rastrs izveidots, lai ļautu nodrošināt saderību un vienkāršotu šajās frekvenču joslās atļauto lietojumu līdzāspastāvēšanu.

| (3) | Frekvenču plānā 169,4000–169,4750 MHz frekvenču joslā noteiktais kanāla rastrs ir 12,5 kHz, un 169,4875–169,5875 MHz frekvenču joslā noteiktais kanāla rastrs ir 50 kHz. |
| --- | --- |

(3)

Frekvenču plānā 169,4000–169,4750 MHz frekvenču joslā noteiktais kanāla rastrs ir 12,5 kHz, un 169,4875–169,5875 MHz frekvenču joslā noteiktais kanāla rastrs ir 50 kHz.

| (4) | Pēc Lēmuma 2005/928/EK pieņemšanas minētajā lēmumā definēto tehnisko parametru turpmākajā izpētē atklājās, ka kanāla rastra prasības 169,4000–169,4750 MHz un 169,4875–169,5875 MHz frekvenču joslā, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, uzskatāmas par nepamatoti ierobežojošām. Atļaujot vairākas kanāla rastra izvēles iespējas, lietotājiem tiks nodrošināta lielāka elastība, izvēloties optimālo joslas platumu līdz 50 kHz saskaņā ar konkrētu lietojumu kvalitātes prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Lēmuma 2005/928/EK pieņemšanas minētajā lēmumā definēto tehnisko parametru turpmākajā izpētē atklājās, ka kanāla rastra prasības 169,4000–169,4750 MHz un 169,4875–169,5875 MHz frekvenču joslā, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, uzskatāmas par nepamatoti ierobežojošām. Atļaujot vairākas kanāla rastra izvēles iespējas, lietotājiem tiks nodrošināta lielāka elastība, izvēloties optimālo joslas platumu līdz 50 kHz saskaņā ar konkrētu lietojumu kvalitātes prasībām.

| (5) | Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konference (CEPT) ir apstiprinājusi, ka šajās frekvenču joslās kanāla rastra izvēles iespējas var paplašināt un ka tas ir jāatļauj. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konference (CEPT) ir apstiprinājusi, ka šajās frekvenču joslās kanāla rastra izvēles iespējas var paplašināt un ka tas ir jāatļauj.

| (6) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/928/EK. Kad šis lēmums būs grozīts, 169,4000–169,4750 MHz un 169,4875–169,5875 MHz frekvenču joslā būs atļauti kanāli līdz 50 kHz. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/928/EK. Kad šis lēmums būs grozīts, 169,4000–169,4750 MHz un 169,4875–169,5875 MHz frekvenču joslā būs atļauti kanāli līdz 50 kHz.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2005/928/EK groza šādi.

| 1) | Pielikumā ietvertā frekvenču plāna 4. rindā kanāla rastra (kas izteikts kHz) skaitli “12,5” kanāliem 1a, 1b, 2a, 2b, 3a un 3b aizstāj ar “līdz 50 kHz”. |
| --- | --- |

1)

Pielikumā ietvertā frekvenču plāna 4. rindā kanāla rastra (kas izteikts kHz) skaitli “12,5” kanāliem 1a, 1b, 2a, 2b, 3a un 3b aizstāj ar “līdz 50 kHz”.

| 2) | Pielikumā ietvertā frekvenču plāna 4. rindā kanāla rastra (kas izteikts kHz) skaitli “50” kanāliem 4b+5+6a un 6b+7+8a aizstāj ar “līdz 50 kHz”. |
| --- | --- |

2)

Pielikumā ietvertā frekvenču plāna 4. rindā kanāla rastra (kas izteikts kHz) skaitli “50” kanāliem 4b+5+6a un 6b+7+8a aizstāj ar “līdz 50 kHz”.

2. pants

Lēmuma 1. pantu piemēro no 2008. gada 31. oktobra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 13. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 344, 27.12.2005., 47. lpp.

2

---

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/30

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 13. augusts),

ar kuru groza Lēmumu 2007/683/EK, ar ko apstiprina plānu klasiskā cūku mēra apkarošanai savvaļas cūkām konkrētos Ungārijas apgabalos

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4321)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

(2008/674/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (1) un jo īpaši tās 16. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2007/683/EK (2) ir apstiprināts plāns, ko Ungārija iesniedza 2007. gada 11. jūlijā un kas paredzēts klasiskā cūku mēra apkarošanai savvaļas cūkām tajos dalībvalsts apgabalos, kas minēti lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2007/683/EK (2) ir apstiprināts plāns, ko Ungārija iesniedza 2007. gada 11. jūlijā un kas paredzēts klasiskā cūku mēra apkarošanai savvaļas cūkām tajos dalībvalsts apgabalos, kas minēti lēmuma pielikumā.

| (2) | Ungārija ir informējusi Komisiju par stāvokļa izmaiņām saistībā ar klasisko cūku mēri savvaļas cūkām minētajā dalībvalstī. Ņemot vērā pieejamo epidemioloģisko informāciju, savvaļas cūku klasiskā cūku mēra izplatības apkarošanas plāna pasākumos jāiekļauj atsevišķas Heves apgabala daļas un Borsod-Abaúj-Zemplén apgabals. |
| --- | --- |

(2)

Ungārija ir informējusi Komisiju par stāvokļa izmaiņām saistībā ar klasisko cūku mēri savvaļas cūkām minētajā dalībvalstī. Ņemot vērā pieejamo epidemioloģisko informāciju, savvaļas cūku klasiskā cūku mēra izplatības apkarošanas plāna pasākumos jāiekļauj atsevišķas Heves apgabala daļas un Borsod-Abaúj-Zemplén apgabals.

| (3) | Kopienas tiesību aktu pārskatāmības labad Lēmuma 2007/683/EK pielikums jāaizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas tiesību aktu pārskatāmības labad Lēmuma 2007/683/EK pielikums jāaizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/683/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/683/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/683/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 13. augustā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 316, 1.12.2001., 5. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2007/729/EK (OV L 294, 13.11.2007., 26. lpp.).

1

(2)  OV L 281, 25.10.2007., 27. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2008/159/EK (OV L 51, 26.2.2008., 21. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Apgabali, kuros jāīsteno plāns klasiskā cūku mēra izplatības apkarošanai savvaļas cūku vidū

Nógrád apgabala teritorija un Peštas apgabala teritorija, kas atrodas uz ziemeļiem un uz austrumiem no Donavas, uz dienvidiem no Slovākijas robežas, uz rietumiem no Nógrád apgabala robežas un uz ziemeļiem no autoceļa E 71, Heves apgabala teritorija, kas atrodas uz austrumiem no Nógrád apgabala robežas, uz dienvidiem un rietumiem no Borsod-Abaúj-Zemplén apgabala robežas un uz ziemeļiem no autoceļa E 71, un Borsod-Abaúj-Zemplén apgabala teritorija, kas atrodas uz dienvidiem no Slovākijas robežas, uz austrumiem no Heves apgabala robežas, uz ziemeļiem un rietumiem no autoceļa E 71, uz dienvidiem no galvenā ceļa Nr. 37 (teritorija starp autoceļu E 71 un galveno ceļu Nr. 26) un uz rietumiem no galvenā ceļa Nr. 26.”

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/32

---

PADOMES PAMATLĒMUMS 2008/675/TI

(2008. gada 24. jūlijs)

par Eiropas Savienības dalībvalstīs pieņemtu spriedumu ņemšanu vērā jaunā kriminālprocesā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. pantu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība ir sev izvirzījusi mērķi saglabāt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Saistībā ar šo mērķi jābūt iespējai informāciju par dalībvalstīs pieņemtiem spriedumiem ņemt vērā ārpus dalībvalsts, kurā spriedums pieņemts, gan nolūkā novērst jaunus nodarījumus, gan jaunos kriminālprocesos. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība ir sev izvirzījusi mērķi saglabāt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Saistībā ar šo mērķi jābūt iespējai informāciju par dalībvalstīs pieņemtiem spriedumiem ņemt vērā ārpus dalībvalsts, kurā spriedums pieņemts, gan nolūkā novērst jaunus nodarījumus, gan jaunos kriminālprocesos.

| (2) | Padome 2000. gada 29. novembrī saskaņā ar Eiropadomes Tamperes sanāksmes secinājumiem pieņēma Pasākumu programmu, lai īstenotu principu par nolēmumu savstarpēju atzīšanu krimināllietās (2), kas paredz “pieņemt vienu vai vairākus instrumentus, ar ko izveido principu, ka dalībvalsts tiesai jāspēj ņemt vērā citās dalībvalstīs pieņemtos galīgos spriedumus krimināllietās, lai tādējādi izvērtētu likumpārkāpēja iepriekšējo sodāmību un noteiktu, vai viņš izdarījis atkārtotu pārkāpumu, un lai noteiktu piemērojamo soda veidu un tā izpildes nosacījumus”. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2000. gada 29. novembrī saskaņā ar Eiropadomes Tamperes sanāksmes secinājumiem pieņēma Pasākumu programmu, lai īstenotu principu par nolēmumu savstarpēju atzīšanu krimināllietās (2), kas paredz “pieņemt vienu vai vairākus instrumentus, ar ko izveido principu, ka dalībvalsts tiesai jāspēj ņemt vērā citās dalībvalstīs pieņemtos galīgos spriedumus krimināllietās, lai tādējādi izvērtētu likumpārkāpēja iepriekšējo sodāmību un noteiktu, vai viņš izdarījis atkārtotu pārkāpumu, un lai noteiktu piemērojamo soda veidu un tā izpildes nosacījumus”.

| (3) | Šā pamatlēmuma mērķis ir noteikt obligātu minimālo pienākumu dalībvalstīm ņemt vērā citās dalībvalstīs pieņemtos spriedumus. Tādējādi šis pamatlēmums nedrīkstētu liegt dalībvalstīm – saskaņā ar saviem tiesību aktiem un ja tām ir pieejama informācija – ņemt vērā, piemēram, tādu administratīvo iestāžu galīgos lēmumus, kuru lēmumus var pārsūdzēt krimināltiesās, ja ar šiem lēmumiem konstatē vainu noziedzīgā nodarījumā vai darbībā, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir sodāma kā likumpārkāpums. |
| --- | --- |

(3)

Šā pamatlēmuma mērķis ir noteikt obligātu minimālo pienākumu dalībvalstīm ņemt vērā citās dalībvalstīs pieņemtos spriedumus. Tādējādi šis pamatlēmums nedrīkstētu liegt dalībvalstīm – saskaņā ar saviem tiesību aktiem un ja tām ir pieejama informācija – ņemt vērā, piemēram, tādu administratīvo iestāžu galīgos lēmumus, kuru lēmumus var pārsūdzēt krimināltiesās, ja ar šiem lēmumiem konstatē vainu noziedzīgā nodarījumā vai darbībā, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir sodāma kā likumpārkāpums.

| (4) | Dažas dalībvalstis paredz tiesiskās sekas citā dalībvalstī pieņemtiem spriedumiem, bet citas ņem vērā vienīgi savas valsts tiesu pieņemtos spriedumus. |
| --- | --- |

(4)

Dažas dalībvalstis paredz tiesiskās sekas citā dalībvalstī pieņemtiem spriedumiem, bet citas ņem vērā vienīgi savas valsts tiesu pieņemtos spriedumus.

| (5) | Būtu jāapstiprina princips, saskaņā ar kuru citā dalībvalstī pasludinātam spriedumam dalībvalstīs būtu jāparedz sekas, kas ir līdzvērtīgas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem tās tiesu pieņemtam spriedumam, neatkarīgi no tā, vai šīs sekas attiecīgās valsts tiesību aktos tiek uzskatītas par faktiskām, vai arī par procesuālām, vai materiālām. Taču ar šo pamatlēmumu netiecas saskaņot sekas, kādas dažādu valstu tiesību sistēmas paredz attiecībā uz iepriekšēju spriedumu esamību, un pienākums ņemt vērā citās dalībvalstīs iepriekš pieņemtus spriedumus pastāv vienīgi tiktāl, ciktāl iepriekšēju spriedumu esamību ņem vērā saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāapstiprina princips, saskaņā ar kuru citā dalībvalstī pasludinātam spriedumam dalībvalstīs būtu jāparedz sekas, kas ir līdzvērtīgas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem tās tiesu pieņemtam spriedumam, neatkarīgi no tā, vai šīs sekas attiecīgās valsts tiesību aktos tiek uzskatītas par faktiskām, vai arī par procesuālām, vai materiālām. Taču ar šo pamatlēmumu netiecas saskaņot sekas, kādas dažādu valstu tiesību sistēmas paredz attiecībā uz iepriekšēju spriedumu esamību, un pienākums ņemt vērā citās dalībvalstīs iepriekš pieņemtus spriedumus pastāv vienīgi tiktāl, ciktāl iepriekšēju spriedumu esamību ņem vērā saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

| (6) | Pretstatā citiem instrumentiem šā pamatlēmuma mērķis nav kādas dalībvalsts tiesu nolēmumu izpilde citās dalībvalstīs, bet tas drīzāk tiecas uz to, lai dalībvalstī iepriekš pieņemtam spriedumam varētu būt sekas jaunā kriminālprocesā kādā citā dalībvalstī tiktāl, ciktāl šādas sekas ir iepriekšējiem spriedumiem, kas pieņemti saskaņā ar šīs citas dalībvalsts tiesību aktiem.
  Tādēļ šajā pamatlēmumā nav iekļauts pienākums ņemt vērā šādus iepriekšējus spriedumus, piemēram, ja ar piemērojamajiem instrumentiem iegūtā informācija nav pietiekama, ja attiecīgajā valstī nebūtu bijis iespējams pieņemt attiecīgu spriedumu par nodarījumu, par kuru ir pieņemts iepriekšējais spriedums, vai ja iepriekš piemērotais sods nepastāv attiecīgās valsts tiesību sistēmā. |
| --- | --- |

(6)

Pretstatā citiem instrumentiem šā pamatlēmuma mērķis nav kādas dalībvalsts tiesu nolēmumu izpilde citās dalībvalstīs, bet tas drīzāk tiecas uz to, lai dalībvalstī iepriekš pieņemtam spriedumam varētu būt sekas jaunā kriminālprocesā kādā citā dalībvalstī tiktāl, ciktāl šādas sekas ir iepriekšējiem spriedumiem, kas pieņemti saskaņā ar šīs citas dalībvalsts tiesību aktiem.

Tādēļ šajā pamatlēmumā nav iekļauts pienākums ņemt vērā šādus iepriekšējus spriedumus, piemēram, ja ar piemērojamajiem instrumentiem iegūtā informācija nav pietiekama, ja attiecīgajā valstī nebūtu bijis iespējams pieņemt attiecīgu spriedumu par nodarījumu, par kuru ir pieņemts iepriekšējais spriedums, vai ja iepriekš piemērotais sods nepastāv attiecīgās valsts tiesību sistēmā.

| (7) | Citā dalībvalstī pieņemta sprieduma sekām vajadzētu būt līdzvērtīgām sekām, kādas ir lēmumam, kas attiecīgajā valstī pieņemts kriminālprocesa pirmstiesas izmeklēšanas stadijā, tiesas procesa gaitā un sprieduma izpildes stadijā. |
| --- | --- |

(7)

Citā dalībvalstī pieņemta sprieduma sekām vajadzētu būt līdzvērtīgām sekām, kādas ir lēmumam, kas attiecīgajā valstī pieņemts kriminālprocesa pirmstiesas izmeklēšanas stadijā, tiesas procesa gaitā un sprieduma izpildes stadijā.

| (8) | Ja kriminālprocesa gaitā dalībvalstī ir pieejama informācija par iepriekšēju citā dalībvalstī pieņemtu spriedumu, pēc iespējas būtu jānovērš tas, ka pret attiecīgo personu izturas mazāk labvēlīgi nekā tad, ja iepriekšējais spriedums būtu bijis pieņemts attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(8)

Ja kriminālprocesa gaitā dalībvalstī ir pieejama informācija par iepriekšēju citā dalībvalstī pieņemtu spriedumu, pēc iespējas būtu jānovērš tas, ka pret attiecīgo personu izturas mazāk labvēlīgi nekā tad, ja iepriekšējais spriedums būtu bijis pieņemts attiecīgajā dalībvalstī.

| (9) | Atbilstīgi 8. apsvērumam 3. panta 5. punkts būtu jāinterpretē, inter alia, tā, ka gadījumā, ja valsts tiesa jaunā kriminālprocesā, ņemot vēra citā dalībvalstī iepriekš pieņemtu spriedumu, uzskata, ka noteikta līmeņa soda piemērošana saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem būtu nesamērīgi barga pret pārkāpēju, ievērojot konkrētos apstākļus, un ja sodīšanas mērķi var sasniegt ar mazāk smagu sodu, tad attiecīgā valsts tiesa var atbilstīgi samazināt sprieduma līmeni, ja šāda rīcība būtu bijusi iespējama lietās, kas pilnībā ir attiecīgās valsts lietas. |
| --- | --- |

(9)

Atbilstīgi 8. apsvērumam 3. panta 5. punkts būtu jāinterpretē, inter alia, tā, ka gadījumā, ja valsts tiesa jaunā kriminālprocesā, ņemot vēra citā dalībvalstī iepriekš pieņemtu spriedumu, uzskata, ka noteikta līmeņa soda piemērošana saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem būtu nesamērīgi barga pret pārkāpēju, ievērojot konkrētos apstākļus, un ja sodīšanas mērķi var sasniegt ar mazāk smagu sodu, tad attiecīgā valsts tiesa var atbilstīgi samazināt sprieduma līmeni, ja šāda rīcība būtu bijusi iespējama lietās, kas pilnībā ir attiecīgās valsts lietas.

| (10) | Šim pamatlēmumam jāaizstāj 1970. gada 28. maija Eiropas Konvencijas par krimināllietās pieņemtu spriedumu starptautisku spēkā esamību 56. pants, kas paredz krimināllietās pieņemtu spriedumu ņemšanu vērā attiecībās starp dalībvalstīm, kas ir minētās konvencijas Līgumslēdzējas puses. |
| --- | --- |

(10)

Šim pamatlēmumam jāaizstāj 1970. gada 28. maija Eiropas Konvencijas par krimināllietās pieņemtu spriedumu starptautisku spēkā esamību 56. pants, kas paredz krimināllietās pieņemtu spriedumu ņemšanu vērā attiecībās starp dalībvalstīm, kas ir minētās konvencijas Līgumslēdzējas puses.

| (11) | Šajā pamatlēmumā ievērots subsidiaritātes princips, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā, ciktāl tā mērķis ir tuvināt dalībvalstu normatīvos aktus, ko nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un kas prasa saskaņotu rīcību Eiropas Savienības līmenī. Saskaņā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā pamatlēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Šajā pamatlēmumā ievērots subsidiaritātes princips, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā, ciktāl tā mērķis ir tuvināt dalībvalstu normatīvos aktus, ko nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un kas prasa saskaņotu rīcību Eiropas Savienības līmenī. Saskaņā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā pamatlēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (12) | Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un respektēti principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(12)

Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un respektēti principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (13) | Šajā pamatlēmumā ievēro dažādus risinājumus un procedūras valstu līmenī, kas ir vajadzīgas, lai ņemtu vērā citā dalībvalstī iepriekš pieņemtu spriedumu. Tas, ka ir izslēgta iespēja pārskatīt iepriekš pieņemtu spriedumu, nedrīkstētu liegt dalībvalstij vajadzības gadījumā pieņemt lēmumu, lai šādam iepriekšējam spriedumam paredzētu līdzvērtīgas tiesiskās sekas. Tomēr ar šāda lēmuma pieņemšanu saistītās procedūras, ņemot vērā nepieciešamo laiku un procedūras vai formalitātes, nedrīkstētu padarīt neiespējamu līdzvērtīgu seku paredzēšanu citā dalībvalstī iepriekš pieņemtam spriedumam. |
| --- | --- |

(13)

Šajā pamatlēmumā ievēro dažādus risinājumus un procedūras valstu līmenī, kas ir vajadzīgas, lai ņemtu vērā citā dalībvalstī iepriekš pieņemtu spriedumu. Tas, ka ir izslēgta iespēja pārskatīt iepriekš pieņemtu spriedumu, nedrīkstētu liegt dalībvalstij vajadzības gadījumā pieņemt lēmumu, lai šādam iepriekšējam spriedumam paredzētu līdzvērtīgas tiesiskās sekas. Tomēr ar šāda lēmuma pieņemšanu saistītās procedūras, ņemot vērā nepieciešamo laiku un procedūras vai formalitātes, nedrīkstētu padarīt neiespējamu līdzvērtīgu seku paredzēšanu citā dalībvalstī iepriekš pieņemtam spriedumam.

| (14) | Iejaukšanās spriedumā vai tā izpildē ir, inter alia, situācijas, kad saskaņā ar otrās dalībvalsts tiesību aktiem iepriekšējā spriedumā noteikto sodu ieskaita vai ietver citā sodā, kuru pēc tam efektīvi jāizpilda, ciktāl pirmais spriedums vēl nav izpildīts vai tā izpilde nav nodota citai dalībvalstij, |
| --- | --- |

(14)

Iejaukšanās spriedumā vai tā izpildē ir, inter alia, situācijas, kad saskaņā ar otrās dalībvalsts tiesību aktiem iepriekšējā spriedumā noteikto sodu ieskaita vai ietver citā sodā, kuru pēc tam efektīvi jāizpilda, ciktāl pirmais spriedums vēl nav izpildīts vai tā izpilde nav nodota citai dalībvalstij,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATLĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

1.   Šā pamatlēmuma mērķis ir paredzēt nosacījumus, atbilstīgi kuriem dalībvalsts kriminālprocesā pret personu ņem vērā spriedumus, kas attiecībā uz šo pašu personu par citiem faktiem iepriekš pieņemti citās dalībvalstīs.

2.   Šis pamatlēmums negroza pienākumu ievērot pamattiesības un tiesību pamatprincipus, kā tie noteikti Līguma 6. pantā.

2. pants

Definīcijas

Šajā pamatlēmumā “spriedums” ir jebkurš galīgs krimināltiesas nolēmums, ar ko konstatē vainu noziedzīgā nodarījumā.

3. pants

Citā dalībvalstī pieņemta sprieduma ņemšana vērā jaunā kriminālprocesā

1.   Katra dalībvalsts nodrošina to, ka kriminālprocesā pret personu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ņem vērā spriedumus, kas attiecībā uz to pašu personu par citiem faktiem iepriekš pieņemti citās dalībvalstīs un par ko informācija ir saņemta saskaņā ar piemērojamiem instrumentiem par savstarpēju tiesisko palīdzību vai informācijas apmaiņu no sodāmības reģistra, tiktāl, ciktāl ņem vērā iepriekšējus pašu valstī pieņemtus spriedumus, un to, ka tiem paredz tiesiskās sekas, kas ir līdzvērtīgas iepriekšējo savas valsts spriedumu sekām.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro pirmstiesas izmeklēšanas posmā, pašā lietas izskatīšanas posmā un sprieduma izpildes laikā, jo īpaši attiecībā uz piemērojamiem procesuālajiem noteikumiem, tostarp tiem, kas attiecas uz iepriekšēju apcietinājumu, nodarījuma kvalifikāciju, soda veidu un līmeni, kā arī noteikumiem, kas reglamentē nolēmuma izpildi.

3.   Tam, ka ņem vērā citās dalībvalstīs iepriekš pieņemtus spriedumus, kā noteikts 1. punktā, nav tādas sekas, ka jaunā procesa dalībvalsts iejaucas iepriekš pieņemtos spriedumos vai jebkādos lēmumos saistībā ar to izpildi, vai arī atceļ vai pārskata tos.

4.   Atbilstīgi 3. punktam 1. punktu nepiemēro gadījumos, kad – ja iepriekšējais spriedums būtu tās dalībvalsts spriedums, kurā notiek jaunais process – ņemot vērā iepriekšējo spriedumu, saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem notiktu iejaukšanās iepriekš pieņemtajā spriedumā vai jebkādos lēmumos saistībā ar tā izpildi, vai arī tā atcelšana vai pārskatīšana.

5.   Ja nodarījums, par kuru notiek jaunais kriminālprocess, ir izdarīts pirms iepriekšējā sprieduma pieņemšanas vai pilnīgas izpildes, 1. un 2. punkts nerada dalībvalstīm pienākumu piemērot tos savus noteikumus par spriedumu pieņemšanu, kuru piemērošana ārvalstu spriedumiem ierobežotu tiesnesi, viņam pieņemot spriedumu jaunajā kriminālprocesā.

Tomēr dalībvalstis nodrošina, ka šādos gadījumos to tiesas var kā citādi ņemt vērā iepriekšējus spriedumus, kas pieņemti citās dalībvalstīs.

4. pants

Saistība ar citiem juridiskiem instrumentiem

Šis pamatlēmums aizstāj 56. pantu 1970. gada 28. maija Hāgas Konvencijā par krimināllietās pieņemtu spriedumu starptautisku spēkā esamību attiecībās starp dalībvalstīm, kas ir minētās konvencijas Līgumslēdzējas puses, neskarot minētā panta piemērošanu attiecībās starp dalībvalstīm un trešām valstīm.

5. pants

Pamatlēmuma īstenošana

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2010. gada 15. augustam izpildītu šā pamatlēmuma prasības.

2.   Dalībvalstis dara zināmu Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai to noteikumu tekstu, ar kuriem tās savos tiesību aktos transponē pienākumus, kas tām uzlikti ar šo pamatlēmumu.

3.   Pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija līdz 2011. gada 15. augustam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā pamatlēmuma piemērošanu, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību aktu priekšlikumus.

6.pants

Stāšanās spēkā

Šis pamatlēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 24. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. HORTEFEUX

---

(1)  2006. gada 27. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 12, 15.1.2001., 10. lpp.

2

---

Labojums

| 15.8.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 220/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 220/35

---

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2008 (2008. gada 29. aprīlis) par vīna tirgus kopējo organizāciju, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1493/1999, (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 3/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2392/86 un (EK) Nr. 1493/1999

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 148, 2008. gada 6. jūnijs
  )

40. lappusē 128. panta 2. punktā:

tekstu:

“2.   Regulu (EK) Nr. 2392/86 un Regulas (EK) Nr. 1493/1999 V sadaļas I un II nodaļu, VI sadaļu, 24. un 80. pantu un (...)”

lasīt šādi:

“2.   Regulu (EEK) Nr. 2392/86 un Regulas (EK) Nr. 1493/1999 V sadaļas I un II nodaļu, VI sadaļu, 18. un 70. pantu un (...)”.

---