# Úřední věstník L 252/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 252 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5120. září2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 252

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5120. září2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 922/2008 ze dne 19. září 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 923/2008 ze dne 12. září 2008 o zahájení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 1174/2005 ve znění nařízení (ES) č. 684/2008 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, též prohlášených za pocházející z Thajska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 924/2008 ze dne 19. září 2008, kterým se stanoví množstevní omezení pro vývoz cukru a isoglukózy nepodléhající kvótám do konce hospodářského roku 2008/09 | 7 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 925/2008 ze dne 19. září 2008 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 533/2007 pro drůbeží maso | 9 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 926/2008 ze dne 19. září 2008 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 539/2007 pro některé produkty v odvětví vajec a vaječného albuminu | 11 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 927/2008 ze dne 19. září 2008 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1385/2007 pro odvětví drůbežího masa | 13 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 928/2008 ze dne 19. září 2008 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1384/2007 pro odvětví drůbežího masa pocházejícího z Izraele | 15 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 922/2008 ze dne 19. září 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 923/2008 ze dne 12. září 2008 o zahájení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 1174/2005 ve znění nařízení (ES) č. 684/2008 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, též prohlášených za pocházející z Thajska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 924/2008 ze dne 19. září 2008, kterým se stanoví množstevní omezení pro vývoz cukru a isoglukózy nepodléhající kvótám do konce hospodářského roku 2008/09

7

Nařízení Komise (ES) č. 925/2008 ze dne 19. září 2008 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 533/2007 pro drůbeží maso

9

Nařízení Komise (ES) č. 926/2008 ze dne 19. září 2008 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 539/2007 pro některé produkty v odvětví vajec a vaječného albuminu

11

Nařízení Komise (ES) č. 927/2008 ze dne 19. září 2008 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1385/2007 pro odvětví drůbežího masa

13

Nařízení Komise (ES) č. 928/2008 ze dne 19. září 2008 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1384/2007 pro odvětví drůbežího masa pocházejícího z Izraele

15

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2008/746/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. května 2008 o státní podpoře poskytnuté Francií na stavbu výletní lodi Le Levant (C 74/99 (ex NN 65/99))
  (oznámeno pod číslem K(2007) 5419)

   (
  1
  ) | 17 |
| | | 2008/747/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 10. září 2008, kterým se zastavuje přezkumné řízení týkající se opatření uložených Korejskou republikou, jež mají dopad na dovoz, distribuci a propagaci kosmetiky, parfémů a toaletních potřeb
  (oznámeno pod číslem K(2008) 4837) | 35 |
| | | 2008/748/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 18. září 2008 o nezařazení triflumizolu do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a o odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tuto látku
  (oznámeno pod číslem K(2008) 5075)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2008/746/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. května 2008 o státní podpoře poskytnuté Francií na stavbu výletní lodi Le Levant (C 74/99 (ex NN 65/99))
  (oznámeno pod číslem K(2007) 5419)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 5419)

1

17

2008/747/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 10. září 2008, kterým se zastavuje přezkumné řízení týkající se opatření uložených Korejskou republikou, jež mají dopad na dovoz, distribuci a propagaci kosmetiky, parfémů a toaletních potřeb
  (oznámeno pod číslem K(2008) 4837)

(oznámeno pod číslem K(2008) 4837)

35

2008/748/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 18. září 2008 o nezařazení triflumizolu do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a o odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tuto látku
  (oznámeno pod číslem K(2008) 5075)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 5075)

1

37

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | * | Společná akce Rady 2008/749/SZBP ze dne 19. září 2008 o vojenské koordinační akci Evropské unie na podporu rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1816 (2008) (EU NAVCO) | 39 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

*

Společná akce Rady 2008/749/SZBP ze dne 19. září 2008 o vojenské koordinační akci Evropské unie na podporu rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1816 (2008) (EU NAVCO)

39

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | | Oprava nařízení Komise (ES) č. 913/2008 ze dne 18. září 2008, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec (Úř. věst. L 251 ze dne 19.9.2008) | 43 |
| | | Oprava nařízení Komise (ES) č. 914/2008 ze dne 18. září 2008, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa (Úř. věst. L 251 ze dne 19.9.2008) | 43 |

Tiskové opravy

Oprava nařízení Komise (ES) č. 913/2008 ze dne 18. září 2008, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec (Úř. věst. L 251 ze dne 19.9.2008)

43

Oprava nařízení Komise (ES) č. 914/2008 ze dne 18. září 2008, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa (Úř. věst. L 251 ze dne 19.9.2008)

43

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 922/2008

ze dne 19. září 2008

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. září 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. září 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 31,4 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 49,7 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| MK | 43,3 |
| TR | 72,1 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 90 70 | TR | 95,9 |
| ZZ | 95,9 |
| 0805 50 10 | AR | 64,1 |
| UY | 71,0 |
| ZA | 86,3 |
| ZZ | 73,8 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 137,9 |
| US | 196,0 |
| ZZ | 194,2 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 83,7 |
| CN | 73,9 |
| NZ | 122,7 |
| US | 91,3 |
| ZA | 78,4 |
| ZZ | 101,5 |
| 0808 20 50 | AR | 68,9 |
| CN | 66,7 |
| TR | 131,7 |
| ZA | 74,4 |
| ZZ | 85,4 |
| 0809 30 | TR | 122,4 |
| US | 160,3 |
| ZZ | 141,4 |
| 0809 40 05 | IL | 131,8 |
| TR | 78,6 |
| XS | 58,0 |
| ZZ | 89,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

31,4

TR

68,0

ZZ

49,7

0707 00 05

EG

162,5

MK

43,3

TR

72,1

ZZ

92,6

0709 90 70

TR

95,9

ZZ

95,9

0805 50 10

AR

64,1

UY

71,0

ZA

86,3

ZZ

73,8

0806 10 10

IL

248,7

TR

137,9

US

196,0

ZZ

194,2

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

83,7

CN

73,9

NZ

122,7

US

91,3

ZA

78,4

ZZ

101,5

0808 20 50

AR

68,9

CN

66,7

TR

131,7

ZA

74,4

ZZ

85,4

0809 30

TR

122,4

US

160,3

ZZ

141,4

0809 40 05

IL

131,8

TR

78,6

XS

58,0

ZZ

89,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 923/2008

ze dne 12. září 2008

o zahájení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 1174/2005 ve znění nařízení (ES) č. 684/2008 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, též prohlášených za pocházející z Thajska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 14 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Komise rozhodla v souladu s čl. 13 odst. 3 základního nařízení, že z vlastního podnětu prošetří možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky.

A.   VÝROBEK

Výrobkem dotčeným možným obcházením jsou ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z Čínské lidové republiky, obvykle kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Ruční paletové vozíky jsou definovány jako vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou) (dále jen „dotčený výrobek“).

Prošetřovaným výrobkem jsou ruční paletové vozíky a jejich základní díly definované v předchozím odstavci zasílané z Thajska (dále jen „prošetřovaný výrobek“) obvykle deklarované pod stejnými kódy jako dotčený výrobek.

B.   STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ

Stávajícími platnými opatřeními, která mohou být obcházena, jsou antidumpingová opatření uložená nařízením Rady (ES) č. 1174/2005 (2) ve znění nařízení (ES) č. 684/2008 (3).

C.   ODŮVODNĚNÍ

Komise má k dispozici dostatečně zřejmé důkazy, že antidumpingová opatření uložená na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky jsou obcházena prostřednictvím kompletace prošetřovaného výrobku v Thajsku.

Dostatečně zřejmé důkazy, které má Komise k dispozici, jsou tyto:

| — | Po uložení opatření na dotčený výrobek nastala významná změna obchodních toků, jichž jsou vývozy z Čínské lidové republiky a Thajska do Společenství součástí, a mimo uložení cla neexistuje pro tuto změnu dostatečné vysvětlení nebo důvod. |
| --- | --- |

—

Po uložení opatření na dotčený výrobek nastala významná změna obchodních toků, jichž jsou vývozy z Čínské lidové republiky a Thajska do Společenství součástí, a mimo uložení cla neexistuje pro tuto změnu dostatečné vysvětlení nebo důvod.

| — | Zdá se, že příčinou této změny obchodních toků je kompletace ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Thajsku. |
| --- | --- |

—

Zdá se, že příčinou této změny obchodních toků je kompletace ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Thajsku.

| — | Důkazy dále ukazují na skutečnost, že jsou mařeny nápravné účinky stávajících antidumpingových opatření uložených na dotčený výrobek, pokud se jedná o množství a cenu. Zdá se, že dovoz dotčeného výrobku byl ve velkém množství nahrazen dovozem prošetřovaného výrobku z Thajska. Navíc je dostatečně prokázáno, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu jsou značně nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci šetření, které vedlo ke stávajícím opatřením. |
| --- | --- |

—

Důkazy dále ukazují na skutečnost, že jsou mařeny nápravné účinky stávajících antidumpingových opatření uložených na dotčený výrobek, pokud se jedná o množství a cenu. Zdá se, že dovoz dotčeného výrobku byl ve velkém množství nahrazen dovozem prošetřovaného výrobku z Thajska. Navíc je dostatečně prokázáno, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu jsou značně nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci šetření, které vedlo ke stávajícím opatřením.

| — | Komise má navíc k dispozici dostatečné přímé důkazy o tom, že ceny ručních paletových vozíků a jejich základních dílů jsou dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla dříve pro ruční paletové vozíky a jejich základní díly stanovena. |
| --- | --- |

—

Komise má navíc k dispozici dostatečné přímé důkazy o tom, že ceny ručních paletových vozíků a jejich základních dílů jsou dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla dříve pro ruční paletové vozíky a jejich základní díly stanovena.

Budou-li v průběhu šetření zjištěny kromě výše uvedeného zpracování i jiné praktiky obcházení, na něž se vztahuje článek 13 základního nařízení, může být šetření rozšířeno i na tyto praktiky.

D.   POSTUP

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem došla Komise k závěru, že existují dostatečné důkazy k zahájení šetření podle článku 13 základního nařízení a k zavedení celní evidence dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, též prohlášených za pocházející z Thajska, podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

a)   Dotazníky

Aby Komise získala informace, které považuje za nezbytné k šetření, zašle dotazníky vývozcům/výrobcům a sdružením vývozců/výrobců v Thajsku, dovozcům a sdružením dovozců ve Společenství, kteří spolupracovali při šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření, a orgánům Čínské lidové republiky a Thajska. Informace mohou být případně požadovány také od výrobního odvětví Společenství a od vývozců/výrobců v Čínské lidové republice.

Všechny zúčastněné strany by se v každém případě měly bez zbytečného odkladu, nejpozději však ve lhůtě stanovené v článku 3 tohoto nařízení, obrátit na Komisi, a je-li to nutné, ve lhůtě stanovené v čl. 3 odst. 1 si vyžádat dotazník, přičemž lhůta stanovená v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení se vztahuje na všechny zúčastněné strany.

Orgány Čínské lidové republiky a Thajska budou informovány o zahájení šetření.

b)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby písemně sdělily své stanovisko a poskytly k němu příslušné důkazy. Dále může Komise zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to písemně požádají a prokáží, že mají pro slyšení zvláštní důvody.

c)   Osvobození od celní evidence dovozu nebo opatření

Podle s čl. 13 odst. 4 základního nařízení může být dovoz prošetřovaného výrobku osvobozen od celní evidence nebo opatření, pokud jím není obcházeno žádné opatření.

Protože k možnému obcházení dochází vně Společenství, osvobození se v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení může udělit výrobcům prošetřovaného výrobku, kteří jsou schopni prokázat, že nejsou ve spojení s výrobci, kteří podléhají opatřením, a u nichž bylo zjištěno, že se nepodílejí na obcházení ve smyslu čl. 13 odst. 1 a čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Výrobci, kteří chtějí dosáhnout osvobození, by měli ve lhůtě uvedené v čl. 3 odst. 3 tohoto nařízení podat žádost s příslušnými důkazy.

E.   CELNÍ EVIDENCE

Podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení by měla být pro dovoz prošetřovaného výrobku zavedena celní evidence, aby v případě, že šetření prokáže obcházení, mohla být uložena antidumpingová cla v příslušné výši se zpětnou platností ode dne celní evidence daného dovozu.

F.   LHŮTY

V zájmu řádné správy by měly být stanoveny lhůty, během nichž

| — | se mohou zúčastněné strany přihlásit Komisi, předložit písemně svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoliv jiné informace, které by se měly při šetření vzít v úvahu, |
| --- | --- |

—

se mohou zúčastněné strany přihlásit Komisi, předložit písemně svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoliv jiné informace, které by se měly při šetření vzít v úvahu,

| — | výrobci v Thajsku mohou požádat o osvobození od celní evidence dovozu nebo opatření, |
| --- | --- |

—

výrobci v Thajsku mohou požádat o osvobození od celní evidence dovozu nebo opatření,

| — | mohou zúčastněné strany písemně požádat Komisi o slyšení. |
| --- | --- |

—

mohou zúčastněné strany písemně požádat Komisi o slyšení.

Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve lhůtách uvedených v článku 3 tohoto nařízení.

G.   NEDOSTATEČNÁ SPOLUPRÁCE

Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závazným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.

Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k ním a bude se vycházet z dostupných údajů. Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.

H.   ZPRACOVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ

S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4).

I.   ÚŘEDNÍK PRO SLYŠENÍ

Domnívají-li se zúčastněné strany, že se při uplatňování svých práv na obhajobu setkávají s obtížemi, mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení z GŘ pro obchod. Úředník slouží jako prostředník mezi zúčastněnými stranami a útvary Komise a v případě nutnosti nabízí zprostředkování při procesních záležitostech ovlivňujících ochranu jejich zájmů v tomto šetření, zejména co se týče otázek přístupu ke spisu, důvěrnosti, prodloužení lhůt a nakládání se stanovisky podanými písemně a/nebo ústně. Další informace a kontaktní údaje mohou zúčastněné strany nalézt na internetových stránkách úředníka pro slyšení na internetové stránce GŘ pro obchod (http://ec.europa.eu/trade),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zahajuje se šetření podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 s cílem stanovit, zda dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, zasílaných z Thajska do Společenství, též pocházejících z Thajska, kódu KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8431200011), obchází opatření uložená nařízením (ES) č. 1174/2005 ve znění nařízení (ES) č. 648/2008. Ruční paletové vozíky jsou definovány jako vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).

Článek 2

Celní orgány se podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96 vyzývají, aby přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu uvedeného v článku 1 tohoto nařízení.

Celní evidence končí devět měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Komise může nařízením vyzvat celní orgány, aby ukončily celní evidenci dovozu do Společenství u výrobků vyráběných výrobci, kteří požádali o osvobození od celní evidence a u kterých bylo shledáno, že antidumpingová cla neobcházejí.

Článek 3

1.   Žádosti o dotazníky se Komisi předkládají do patnácti dnů od vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí písemně předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.

3.   Výrobci v Thajsku požadující osvobození od celní evidence dovozu nebo opatření by měli ve stejné čtyřicetidenní lhůtě předložit žádost řádně doloženou důkazy.

4.   Zúčastněné strany mohou také ve stejné čtyřicetidenní lhůtě požádat Komisi o slyšení.

5.   Veškeré informace týkající se šetření, veškeré žádosti o slyšení nebo o dotazník a veškeré žádosti o osvobození od celní evidence dovozu nebo opatření musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa, telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto nařízením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „Limited“ (5) a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „For inspection by interested parties“.

Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/90 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (322) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/90

B-1049 Brussels

Fax (322) 295 65 05

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. září 2008.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 189, 21.7.2005, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 192, 19.7.2008, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

5

---

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 924/2008

ze dne 19. září 2008,

kterým se stanoví množstevní omezení pro vývoz cukru a isoglukózy nepodléhající kvótám do konce hospodářského roku 2008/09

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 61 první pododstavec písm. d) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 61 prvního pododstavce písm. d) nařízení (ES) č. 1234/2007 se může cukr nebo isoglukóza vyprodukované nad rámec kvóty podle článku 7 uvedeného nařízení vyvážet pouze v rámci množstevních omezení, jež je třeba stanovit. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 61 prvního pododstavce písm. d) nařízení (ES) č. 1234/2007 se může cukr nebo isoglukóza vyprodukované nad rámec kvóty podle článku 7 uvedeného nařízení vyvážet pouze v rámci množstevních omezení, jež je třeba stanovit.

| (2) | Prováděcí pravidla pro vývoz nepodléhající kvótám, zejména pokud jde o vydávání vývozních licencí, se stanoví nařízením Komise (ES) č. 951/2006 (2). S ohledem na možné nákupy na světovém trhu by se však množstevní omezení mělo stanovovat na hospodářský rok. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí pravidla pro vývoz nepodléhající kvótám, zejména pokud jde o vydávání vývozních licencí, se stanoví nařízením Komise (ES) č. 951/2006 (2). S ohledem na možné nákupy na světovém trhu by se však množstevní omezení mělo stanovovat na hospodářský rok.

| (3) | Pro některé producenty cukru a isoglukózy ve Společenství znamená vývoz ze Společenství důležitou součást hospodářské činnosti a mimo Společenství si vytvořili tradiční trhy. Vývoz cukru a isoglukózy na tyto trhy by mohl být hospodářsky životaschopný i bez poskytování vývozních náhrad. Proto je třeba stanovit množstevní omezení pro vývoz cukru a isoglukózy nepodléhající kvótám, aby producenti ze Společenství mohli své tradiční trhy nadále zásobovat. |
| --- | --- |

(3)

Pro některé producenty cukru a isoglukózy ve Společenství znamená vývoz ze Společenství důležitou součást hospodářské činnosti a mimo Společenství si vytvořili tradiční trhy. Vývoz cukru a isoglukózy na tyto trhy by mohl být hospodářsky životaschopný i bez poskytování vývozních náhrad. Proto je třeba stanovit množstevní omezení pro vývoz cukru a isoglukózy nepodléhající kvótám, aby producenti ze Společenství mohli své tradiční trhy nadále zásobovat.

| (4) | Odhaduje se, že na hospodářský rok 2008/09 odpovídá poptávce na trhu stanovení množstevního omezení na 650 000 tun v ekvivalentu bílého cukru pro vývoz cukru nepodléhajícího kvótám a na 50 000 tun sušiny pro isoglukózu nepodléhající kvótám. |
| --- | --- |

(4)

Odhaduje se, že na hospodářský rok 2008/09 odpovídá poptávce na trhu stanovení množstevního omezení na 650 000 tun v ekvivalentu bílého cukru pro vývoz cukru nepodléhajícího kvótám a na 50 000 tun sušiny pro isoglukózu nepodléhající kvótám.

| (5) | Vývoz Společenství do některých blízkých míst určení a do třetích zemí, které poskytují produktům Společenství preferenční dovozní zacházení, je v současné době ve zvláště příznivém konkurenčním postavení. V zájmu minimalizace rizika podvodu a aby se zabránilo jakémukoliv zpětnému dovozu cukru nebo isoglukózy nepodléhajícím kvótám do Společenství, měla by být některá blízká místa určení vyloučena ze způsobilých míst určení. |
| --- | --- |

(5)

Vývoz Společenství do některých blízkých míst určení a do třetích zemí, které poskytují produktům Společenství preferenční dovozní zacházení, je v současné době ve zvláště příznivém konkurenčním postavení. V zájmu minimalizace rizika podvodu a aby se zabránilo jakémukoliv zpětnému dovozu cukru nebo isoglukózy nepodléhajícím kvótám do Společenství, měla by být některá blízká místa určení vyloučena ze způsobilých míst určení.

| (6) | Vzhledem k tomu, že předpokládané riziko podvodu, který u isoglukózy vzhledem k povaze tohoto produktu hrozí, je nižší, měly by být vyňaty z uvedeného vyloučení země západního Balkánu, jejichž orgány musí vydat vývozní osvědčení jako potvrzení o původu výrobků z cukru nebo z isoglukózy, které se mají vyvést do Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že předpokládané riziko podvodu, který u isoglukózy vzhledem k povaze tohoto produktu hrozí, je nižší, měly by být vyňaty z uvedeného vyloučení země západního Balkánu, jejichž orgány musí vydat vývozní osvědčení jako potvrzení o původu výrobků z cukru nebo z isoglukózy, které se mají vyvést do Společenství.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Stanovení množstevních omezení pro vývoz cukru nepodléhajícího kvótám

1.   Na hospodářský rok 2008/09, tj. od 1. října 2008 do 30. září 2009, činí množstevní omezení uvedené v čl. 61 prvním pododstavci písm. d) nařízení (ES) č. 1234/2007 650 000 tun u vývozu bez náhrady bílého cukru kódu KN 1701 99 nepodléhajícího kvótám.

2.   Vývoz v rámci množstevního omezení stanoveného v odstavci 1 se povoluje pro všechna místa určení kromě následujících:

| a) | třetích zemí: Andorry, Lichtenštejnska, Svatého stolce (Vatikánského městského státu), San Marina, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Černé Hory, Albánie, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Srbska a Kosova na základě rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1244/99; |
| --- | --- |

a)

třetích zemí: Andorry, Lichtenštejnska, Svatého stolce (Vatikánského městského státu), San Marina, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Černé Hory, Albánie, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Srbska a Kosova na základě rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1244/99;

| b) | území členských států, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu; |
| --- | --- |

b)

území členských států, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu;

| c) | evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru. |
| --- | --- |

c)

evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru.

Článek 2

Stanovení množstevních omezení pro vývoz isoglukózy nepodléhající kvótám

1.   Na hospodářský rok 2008/09, tj. od 1. října 2008 do 30. září 2009, činí množstevní omezení uvedené v čl. 61 prvním pododstavci písm. d) nařízení (ES) č. 1234/2007 50 000 tun sušiny u vývozu bez náhrady isoglukózy kódů KN 1702 40 10, 1702 60 10 a 1702 90 30 nepodléhající kvótám.

2.   Vývoz v rámci množstevního omezení stanoveného v odstavci 1 se povoluje pro všechna místa určení kromě následujících:

| a) | třetích zemí: Andorry, Lichtenštejnska, Svatého stolce (Vatikánského městského státu), San Marina, Bosny a Hercegoviny, Černé Hory, Albánie a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie; |
| --- | --- |

a)

třetích zemí: Andorry, Lichtenštejnska, Svatého stolce (Vatikánského městského státu), San Marina, Bosny a Hercegoviny, Černé Hory, Albánie a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie;

| b) | území členských států, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu; |
| --- | --- |

b)

území členských států, která nejsou součástí celního území Společenství: Faerských ostrovů, Grónska, Helgolandu, Ceuty, Melilly, obcí Livigno a Campione d'Italia a oblastí Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu;

| c) | evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru. |
| --- | --- |

c)

evropských území, za jejichž vnější vztahy zodpovídá členský stát a která nejsou součástí celního území Společenství: Gibraltaru.

3.   Vývoz produktů uvedených v odstavci 1 se povoluje, pouze pokud splňují podmínky stanovené článkem 4 nařízení (ES) č. 951/2006.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. října 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. září 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

---

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 925/2008

ze dne 19. září 2008

o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 533/2007 pro drůbeží maso

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 533/2007 ze dne 14. května. 2007 o otevření a správě celních kvót v odvětví drůbežího masa (3), a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 533/2007 otevřelo celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 533/2007 otevřelo celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa.

| (2) | Žádosti o dovozní licence podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 pro podobdobí od 1.října do 31. prosince 2008 přesahují pro některé kvóty dostupná množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství, |
| --- | --- |

(2)

Žádosti o dovozní licence podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 pro podobdobí od 1.října do 31. prosince 2008 přesahují pro některé kvóty dostupná množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 533/2007 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 se vztahují přídělové koeficienty uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. září 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. září 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 125, 15.5.2007, s. 9.

3

---

PŘÍLOHA

| Číslo skupiny | Pořadové číslo | Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.10.2008-31.12.2008
  (v %) | Nepožadovaná množství, která se přičtou do podobdobí od 1.1.2009-31.3.2009
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 8,622108 | — |
| P2 | 09.4068 | 23,785825 | — |
| P3 | 09.4069 | 1,206287 | — |
| P4 | 09.4070 | 14,423721 | — |

Číslo skupiny

Pořadové číslo

Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.10.2008-31.12.2008

(v %)

Nepožadovaná množství, která se přičtou do podobdobí od 1.1.2009-31.3.2009

(v kg)

P1

09.4067

8,622108

—

P2

09.4068

23,785825

—

P3

09.4069

1,206287

—

P4

09.4070

14,423721

—

---

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 926/2008

ze dne 19. září 2008

o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 539/2007 pro některé produkty v odvětví vajec a vaječného albuminu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 539/2007 ze dne 15. května 2007 o otevření a správě celních kvót v odvětví vajec a vaječného albuminu (3), a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 539/2007 otevřelo celní kvóty pro dovoz produktů z odvětví vajec a vaječného albuminu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 539/2007 otevřelo celní kvóty pro dovoz produktů z odvětví vajec a vaječného albuminu.

| (2) | Žádosti o dovozní licence podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 přesahují pro některé kvóty dostupná množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství. |
| --- | --- |

(2)

Žádosti o dovozní licence podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 přesahují pro některé kvóty dostupná množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství.

| (3) | Žádosti o dovozní licence podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 nedosahují pro některé kvóty dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která se musí přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí, |
| --- | --- |

(3)

Žádosti o dovozní licence podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 nedosahují pro některé kvóty dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která se musí přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Na žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 539/2007 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 se vztahují koeficienty přidělení uvedené v příloze tohoto nařízení.

2.   Množství, pro něž nebyly podle nařízení (ES) č. 539/2007 podány žádosti o dovozní licence a která se přidají do podobdobí od 1. ledna do 31. března 2009, jsou stanovena v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. září 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. září 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 128, 16.5.2007, s. 19.

3

---

PŘÍLOHA

| Číslo skupiny | Pořadové číslo | Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.10.2008-31.12.2008
  (v %) | Nepožadovaná množství, která se přidají do podobdobí od 1.1.2009-31.3.2009
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | 09.4015 | (1) | 67 500 000 |
| E2 | 09.4401 | 46,235244 | — |
| E3 | 09.4402 | (2) | 4 924 232 |

Číslo skupiny

Pořadové číslo

Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.10.2008-31.12.2008

(v %)

Nepožadovaná množství, která se přidají do podobdobí od 1.1.2009-31.3.2009

(v kg)

E1

09.4015

(1)

67 500 000

E2

09.4401

46,235244

—

E3

09.4402

(2)

4 924 232

---

(1)  Nepoužije se: Komisi nebyla předána žádná žádost o licenci.

(2)  Nepoužije se: žádosti nedosahují dostupných množství.

---

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 927/2008

ze dne 19. září 2008

o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1385/2007 pro odvětví drůbežího masa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1385/2007 ze dne 26. listopadu 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla nařízení Rady (ES) č. 774/94, pokud jde o otevření a správu některých celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa (3), a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Žádosti o dovozní licence podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 přesahují pro některé kvóty dostupná množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 1385/2007 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 se vztahují koeficienty přidělení uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. září 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. září 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 309, 27.11.2007, s. 47.

3

---

PŘÍLOHA

| Číslo skupiny | Pořadové číslo | Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.10.2008-31.12.2008
  (v %) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,781217 |
| 2 | 09.4411 | (1) |
| 3 | 09.4412 | 0,864805 |
| 4 | 09.4420 | 1,494472 |
| 5 | 09.4421 | 6,509981 |
| 6 | 09.4422 | 1,331328 |

Číslo skupiny

Pořadové číslo

Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.10.2008-31.12.2008

(v %)

1

09.4410

0,781217

2

09.4411

(1)

3

09.4412

0,864805

4

09.4420

1,494472

5

09.4421

6,509981

6

09.4422

1,331328

---

(1)  Nepoužije se: Komisi nebyla předána žádná žádost o licenci.

---

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/15

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 928/2008

ze dne 19. září 2008

o vydávání dovozních licencí na žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1384/2007 pro odvětví drůbežího masa pocházejícího z Izraele

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1384/2007 ze dne 26. listopadu 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2398/96, pokud se jedná o otevření a správu některých celních kvót týkajících se dovozů produktů z odvětví drůbežího masa pocházejícího z Izraele do Společenství (3), a zejména na čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Žádosti o dovozní licence podané během prvních sedmi dnů měsíce září 2008 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 přesahují v případě licencí týkajících se kvóty s číslem 09.4092 dostupná množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 1384/2007 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2008 se vztahují koeficienty přidělení uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. září 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. září 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 309, 27.11.2007, s. 40.

3

---

PŘÍLOHA

| Číslo skupiny | Pořadové číslo | Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.10.2008-31.12.2008
  (v %) |
| --- | --- | --- |
| IL1 | 09.4092 | 10,916897 |
| IL2 | 09.4091 | (1) |

Číslo skupiny

Pořadové číslo

Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.10.2008-31.12.2008

(v %)

IL1

09.4092

10,916897

IL2

09.4091

(1)

---

(1)  Nepoužije se: Komisi nebyla předána žádná žádost o licenci.

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/17

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. května 2008

o státní podpoře poskytnuté Francií na stavbu výletní lodi Le Levant (C 74/99 (ex NN 65/99))

(oznámeno pod číslem K(2007) 5419)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2008/746/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na směrnici Rady ze dne 21. prosince 1990 o podporách pro stavbu lodí 90/684/EHS (1), a zejména čl. 4 odst. 7 této směrnice,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Poté, co se Komise dozvěděla o podpoře, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, požádala nejdříve o informace francouzské orgány v dopisech ze dne 2. prosince 1998 a 4. června 1999. Francouzské orgány vyjádřily své připomínky v dopisech ze dne 12. května 1999 (A33654) a 19. srpna 1999 (A/36449). |
| --- | --- |

(1)

Poté, co se Komise dozvěděla o podpoře, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, požádala nejdříve o informace francouzské orgány v dopisech ze dne 2. prosince 1998 a 4. června 1999. Francouzské orgány vyjádřily své připomínky v dopisech ze dne 12. května 1999 (A33654) a 19. srpna 1999 (A/36449).

| (2) | S ohledem na tyto informace Komise zahájila rozhodnutím ze dne 2. prosince 1999 (3) formální vyšetřovací řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy ohledně určitých podpor poskytnutých na stavbu výletní lodi Le Levant. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na tyto informace Komise zahájila rozhodnutím ze dne 2. prosince 1999 (3) formální vyšetřovací řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy ohledně určitých podpor poskytnutých na stavbu výletní lodi Le Levant.

| (3) | V návaznosti na toto rozhodnutí vyjádřily francouzské orgány své připomínky v dopisech ze dne 12. ledna 2000 (A/30357), 14. června 2000 (A/34964), 30. dubna 2001 (A/33440) a 11. června 2001 (A/34609). Komise rovněž obdržela připomínky od zúčastněné strany Compagnie des Iles du Levant (dále jen „CIL“), jež předala francouzským orgánům, které na ně odpověděly. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na toto rozhodnutí vyjádřily francouzské orgány své připomínky v dopisech ze dne 12. ledna 2000 (A/30357), 14. června 2000 (A/34964), 30. dubna 2001 (A/33440) a 11. června 2001 (A/34609). Komise rovněž obdržela připomínky od zúčastněné strany Compagnie des Iles du Levant (dále jen „CIL“), jež předala francouzským orgánům, které na ně odpověděly.

| (4) | Rozhodnutím Komise 2001/882/ES ze dne 25. července 2001 o státní podpoře poskytnuté Francií formou rozvojové pomoci pro parník Le Levant postavený Alstom Leroux Naval a určený k provozování na Saint-Pierre-et-Miquelon (4) bylo vyšetřovací řízení uzavřeno s tím, že se jedná o státní podporu neslučitelnou se společným trhem, a Francii bylo přikázáno, aby „přijala veškerá nezbytná opatření za účelem přerušení [podpory] poskytnuté příjemcům a vymáhání jejího navrácení od investorů, kteří jsou přímými příjemci podpory a stávajícími vlastníky parníku“. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutím Komise 2001/882/ES ze dne 25. července 2001 o státní podpoře poskytnuté Francií formou rozvojové pomoci pro parník Le Levant postavený Alstom Leroux Naval a určený k provozování na Saint-Pierre-et-Miquelon (4) bylo vyšetřovací řízení uzavřeno s tím, že se jedná o státní podporu neslučitelnou se společným trhem, a Francii bylo přikázáno, aby „přijala veškerá nezbytná opatření za účelem přerušení [podpory] poskytnuté příjemcům a vymáhání jejího navrácení od investorů, kteří jsou přímými příjemci podpory a stávajícími vlastníky parníku“.

| (5) | Rozsudkem Soudu prvního stupně Evropských společenství ze dne 22. února 2006 (5) bylo rozhodnutí Komise 2001/882/ES zrušeno. Soud se zejména domníval, že rozhodnutí Komise bylo nedostatečně odůvodněno, takže nemohl ověřit, zda existují skutečnosti zakládající státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(5)

Rozsudkem Soudu prvního stupně Evropských společenství ze dne 22. února 2006 (5) bylo rozhodnutí Komise 2001/882/ES zrušeno. Soud se zejména domníval, že rozhodnutí Komise bylo nedostatečně odůvodněno, takže nemohl ověřit, zda existují skutečnosti zakládající státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (6) | V návaznosti na rozsudek Soudu zůstává vyšetřovací řízení, zahájené rozhodnutím ze dne 2. prosince 1999, otevřené. |
| --- | --- |

(6)

V návaznosti na rozsudek Soudu zůstává vyšetřovací řízení, zahájené rozhodnutím ze dne 2. prosince 1999, otevřené.

| (7) | Komise s ohledem na odůvodnění rozsudku Soudu a na nově získané informace usoudila, že bude vhodné znovu vyzvat francouzské orgány a zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí ze dne 2. prosince 1999 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo tak doplněno rozhodnutím ze dne 6. prosince 2006 (6). |
| --- | --- |

(7)

Komise s ohledem na odůvodnění rozsudku Soudu a na nově získané informace usoudila, že bude vhodné znovu vyzvat francouzské orgány a zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí ze dne 2. prosince 1999 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo tak doplněno rozhodnutím ze dne 6. prosince 2006 (6).

| (8) | V návaznosti na toto rozhodnutí francouzské orgány nejdříve požádaly o prodloužení lhůty na odpověď, v čemž jim bylo vyhověno, a vyjádřily své připomínky v dopisech ze dne 16. března 2007 (A/32335) a 12. prosince 2007 (A/40301). Své připomínky vyjádřily i zúčastněné strany, a to CIL, v dopise, který byl zaevidován dne 21. března 2007 (A/32446), a investoři, bývalí společníci podílnických společností, podporovaní bankou (7), v dopisech, které byly zaevidovány dne 1. března 2007 (A/31951) a 7. března 2007 (A/32026). |
| --- | --- |

(8)

V návaznosti na toto rozhodnutí francouzské orgány nejdříve požádaly o prodloužení lhůty na odpověď, v čemž jim bylo vyhověno, a vyjádřily své připomínky v dopisech ze dne 16. března 2007 (A/32335) a 12. prosince 2007 (A/40301). Své připomínky vyjádřily i zúčastněné strany, a to CIL, v dopise, který byl zaevidován dne 21. března 2007 (A/32446), a investoři, bývalí společníci podílnických společností, podporovaní bankou (7), v dopisech, které byly zaevidovány dne 1. března 2007 (A/31951) a 7. března 2007 (A/32026).

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

1.   Ponsův zákon

| (9) | Zákon ze dne 11. července 1986 o zákoně o státním rozpočtu po provedených změnách na rok 1986, ve znění pozdějších úprav, stanovil daňové úlevy pro určité investice ve francouzských zámořských územích a departementech (tzv. „Ponsův zákon“). |
| --- | --- |

(9)

Zákon ze dne 11. července 1986 o zákoně o státním rozpočtu po provedených změnách na rok 1986, ve znění pozdějších úprav, stanovil daňové úlevy pro určité investice ve francouzských zámořských územích a departementech (tzv. „Ponsův zákon“).

| (10) | Francie oznámila tato opatření Komisi za účelem přezkumu jejich slučitelnosti s ustanoveními práva Společenství v oblasti státních podpor. V dopise ze dne 27. ledna 1993 Komise Francii informovala, že se po přezkumu těchto opatření rozhodla nevznést námitky podle článků 92 a 93 Smlouvy (nyní články 87 a 88). Komise nicméně upřesnila, že se na poskytování předmětných podpor vztahují pravidla a právní rámec Společenství týkající se určitých odvětví činnosti. |
| --- | --- |

(10)

Francie oznámila tato opatření Komisi za účelem přezkumu jejich slučitelnosti s ustanoveními práva Společenství v oblasti státních podpor. V dopise ze dne 27. ledna 1993 Komise Francii informovala, že se po přezkumu těchto opatření rozhodla nevznést námitky podle článků 92 a 93 Smlouvy (nyní články 87 a 88). Komise nicméně upřesnila, že se na poskytování předmětných podpor vztahují pravidla a právní rámec Společenství týkající se určitých odvětví činnosti.

| (11) | V tomto rozhodnutí se odkazování na „Ponsův zákon“ týká ustanovení čl. 238a HA I a IIIc Code Général des Impôts [francouzského Obecného daňového zákoníku (dále jen „ODZ“)], platných ke dni 23. listopadu 1996, která lze shrnout následovně. |
| --- | --- |

(11)

V tomto rozhodnutí se odkazování na „Ponsův zákon“ týká ustanovení čl. 238a HA I a IIIc Code Général des Impôts [francouzského Obecného daňového zákoníku (dále jen „ODZ“)], platných ke dni 23. listopadu 1996, která lze shrnout následovně.

| (12) | Podle článku 238a HA I ODZ si podniky mohou odečíst ze zdanitelných příjmů částku rovnající se celkové výši produktivních investic uskutečněných v určitých francouzských zámořských departementech a územích, jako je například Saint-Pierre-et-Miquelon (8). Tento článek obsahuje odchylku od obecného režimu ODZ, jenž nepřipouští odpočet těchto částek za účelem stanovení zdanitelných příjmů podniku. |
| --- | --- |

(12)

Podle článku 238a HA I ODZ si podniky mohou odečíst ze zdanitelných příjmů částku rovnající se celkové výši produktivních investic uskutečněných v určitých francouzských zámořských departementech a územích, jako je například Saint-Pierre-et-Miquelon (8). Tento článek obsahuje odchylku od obecného režimu ODZ, jenž nepřipouští odpočet těchto částek za účelem stanovení zdanitelných příjmů podniku.

| (13) | Článek 238a HA IIIb ODZ upřesňuje, že investování do určitých odvětví jako například výletní plavby opravňuje k odpočtům podle odstavce I uvedeného článku pouze za podmínky předběžného schválení ministerstvem pro státní rozpočet. Tato výjimka „může být udělena po podání žádosti o stanovisko ministerstva pro zámořské departementy a území k otázkám, zda investice představuje hospodářský zájem departementu, v němž má být realizována, zda je v souladu s politikou místního územního plánování a životního prostředí a zda zaručuje ochranu investorů a třetích osob“. |
| --- | --- |

(13)

Článek 238a HA IIIb ODZ upřesňuje, že investování do určitých odvětví jako například výletní plavby opravňuje k odpočtům podle odstavce I uvedeného článku pouze za podmínky předběžného schválení ministerstvem pro státní rozpočet. Tato výjimka „může být udělena po podání žádosti o stanovisko ministerstva pro zámořské departementy a území k otázkám, zda investice představuje hospodářský zájem departementu, v němž má být realizována, zda je v souladu s politikou místního územního plánování a životního prostředí a zda zaručuje ochranu investorů a třetích osob“.

| (14) | ODZ stanoví, že fyzické osoby platí daň z příjmu. Tato daň se vztahuje na celkový čistý příjem poplatníka, který je tvořen souhrnem čistých příjmů v určitém počtu příjmových kategorií. Obecně platí, že čistý příjem v různých kategoriích tvoří majetek, kapitál, plat atd. poplatníků, a příjmy z výdělečných operací, které podnikají, po odpočtu zejména zjištěných ztrát v daném roce v určité příjmové kategorii. |
| --- | --- |

(14)

ODZ stanoví, že fyzické osoby platí daň z příjmu. Tato daň se vztahuje na celkový čistý příjem poplatníka, který je tvořen souhrnem čistých příjmů v určitém počtu příjmových kategorií. Obecně platí, že čistý příjem v různých kategoriích tvoří majetek, kapitál, plat atd. poplatníků, a příjmy z výdělečných operací, které podnikají, po odpočtu zejména zjištěných ztrát v daném roce v určité příjmové kategorii.

| (15) | Pokud se nicméně jedná o kategorii „příjmů z průmyslové a obchodní činnosti“, čl. 156 odst. 1a ODZ stanoví, že není dovolen odpočet „ztrát přímo či nepřímo plynoucích z činností přinášejících příjmy z průmyslové nebo obchodní činnosti, jestliže se na provádění úkonů potřebných k této činnosti nepodílí stále, osobně a přímo člen domácnosti jakožto zdanitelné jednotky. To se týká zejména případů, kdy je právní či faktické řízení činnosti svěřeno na základě zmocnění, pracovní smlouvy nebo jakékoliv jiné dohody, osobě, která není členem domácnosti jakožto zdanitelné jednotky“. |
| --- | --- |

(15)

Pokud se nicméně jedná o kategorii „příjmů z průmyslové a obchodní činnosti“, čl. 156 odst. 1a ODZ stanoví, že není dovolen odpočet „ztrát přímo či nepřímo plynoucích z činností přinášejících příjmy z průmyslové nebo obchodní činnosti, jestliže se na provádění úkonů potřebných k této činnosti nepodílí stále, osobně a přímo člen domácnosti jakožto zdanitelné jednotky. To se týká zejména případů, kdy je právní či faktické řízení činnosti svěřeno na základě zmocnění, pracovní smlouvy nebo jakékoliv jiné dohody, osobě, která není členem domácnosti jakožto zdanitelné jednotky“.

| (16) | Odchylně od této zásady článek 238a HA IIIc ODZ stanoví, že ustanovení čl. 156 odst. 1a nelze použít na ztráty plynoucí z odpočtu investic podle ustanovení odst. I uvedeného čl. 238a HA, a z jejich provozování, pokud jsou tyto investice realizovány po 1. lednu 1996 a jsou předem schváleny ministerstvem pro rozpočet za podmínek uvedených v čl. 238a HA IIIb. |
| --- | --- |

(16)

Odchylně od této zásady článek 238a HA IIIc ODZ stanoví, že ustanovení čl. 156 odst. 1a nelze použít na ztráty plynoucí z odpočtu investic podle ustanovení odst. I uvedeného čl. 238a HA, a z jejich provozování, pokud jsou tyto investice realizovány po 1. lednu 1996 a jsou předem schváleny ministerstvem pro rozpočet za podmínek uvedených v čl. 238a HA IIIb.

2.   Operace financování lodi Le Levant

| (17) | V roce 1996 Banka a Compagnie des Iles du Ponant (dále jen „CIP“) vytvořily plán způsobu financování stavby a provozu menší luxusní výletní lodi (přibližně pro 95 cestujících a 55 členů posádky) s názvem „Le Levant“. Toto ujednání bylo stvrzeno protokolem o shodě ze dne 9. prosince 1996 mezi Bankou, CIP a CIL, dceřinou společností CIP vytvořenou pro potřeby tohoto projektu (9). |
| --- | --- |

(17)

V roce 1996 Banka a Compagnie des Iles du Ponant (dále jen „CIP“) vytvořily plán způsobu financování stavby a provozu menší luxusní výletní lodi (přibližně pro 95 cestujících a 55 členů posádky) s názvem „Le Levant“. Toto ujednání bylo stvrzeno protokolem o shodě ze dne 9. prosince 1996 mezi Bankou, CIP a CIL, dceřinou společností CIP vytvořenou pro potřeby tohoto projektu (9).

| (18) | Jednotlivé skutečnosti tohoto způsobu financování lze shrnout následovně. |
| --- | --- |

(18)

Jednotlivé skutečnosti tohoto způsobu financování lze shrnout následovně.

| (19) | Banka a CIL založily námořní společenství spoluvlastníků (ve smyslu zákona č. 67-5 ze dne 3. ledna 1967 o statutu lodí a jiných námořních plavidel, ve znění pozdějších úprav) s názvem „společenství spoluvlastníků lodi Le Levant“ a se správním sídlem v Nantes. Podle stanov společenství spoluvlastníků bylo jeho předmětem „financování, koupě, stavba a provozování výletní lodi s názvem ‚Le Levant‘“. Společenství bylo rozděleno na 740 podílů na vlastnictví lodi, tzv. „quirats“, z nichž CIL upsalo dva a Banka zbývajících 738. |
| --- | --- |

(19)

Banka a CIL založily námořní společenství spoluvlastníků (ve smyslu zákona č. 67-5 ze dne 3. ledna 1967 o statutu lodí a jiných námořních plavidel, ve znění pozdějších úprav) s názvem „společenství spoluvlastníků lodi Le Levant“ a se správním sídlem v Nantes. Podle stanov společenství spoluvlastníků bylo jeho předmětem „financování, koupě, stavba a provozování výletní lodi s názvem ‚Le Levant‘“. Společenství bylo rozděleno na 740 podílů na vlastnictví lodi, tzv. „quirats“, z nichž CIL upsalo dva a Banka zbývajících 738.

| (20) | Bylo stanoveno, že společenství spoluvlastníků loď objedná v loděnici Leroux & Lotz Naval ve Francii za cenu 228 550 000 francouzských franků (FRF) (tedy přibližně 35 milionů EUR (10). Loď měla být dodána v roce 1998. |
| --- | --- |

(20)

Bylo stanoveno, že společenství spoluvlastníků loď objedná v loděnici Leroux & Lotz Naval ve Francii za cenu 228 550 000 francouzských franků (FRF) (tedy přibližně 35 milionů EUR (10). Loď měla být dodána v roce 1998.

| (21) | CIL byla jmenována správcem společenství spoluvlastníků a z tohoto titulu měla za finanční odměnu dohlížet na stavbu lodi a zajistit její provozování poté, co bude dodána. |
| --- | --- |

(21)

CIL byla jmenována správcem společenství spoluvlastníků a z tohoto titulu měla za finanční odměnu dohlížet na stavbu lodi a zajistit její provozování poté, co bude dodána.

| (22) | Banka převedla svých 738 podílů na investory, povinné k dani z příjmu, kteří měli zájem o daňové výhody plynoucí z Ponsova zákona. Za účelem této operace každý investor založil podnik, jehož byl jediným společníkem a jehož předmětem činnosti byla koupě podílů na vlastnictví lodi a provozování lodi ve společném vlastnictví („podílnické společnosti“). Tyto společnosti měly status jednočlenné společnosti s ručením omezeným (neboli „EURL“). |
| --- | --- |

(22)

Banka převedla svých 738 podílů na investory, povinné k dani z příjmu, kteří měli zájem o daňové výhody plynoucí z Ponsova zákona. Za účelem této operace každý investor založil podnik, jehož byl jediným společníkem a jehož předmětem činnosti byla koupě podílů na vlastnictví lodi a provozování lodi ve společném vlastnictví („podílnické společnosti“). Tyto společnosti měly status jednočlenné společnosti s ručením omezeným (neboli „EURL“).

| (23) | Je třeba upřesnit, že EURL, jejímž jediným společníkem je fyzická osoba, je z daňového hlediska transparentní. Společník zahrnuje do zdanění svého příjmu (v kategorii příjmů z průmyslové a obchodní činnosti) společenský zisk EURL. Může také případně odečíst ztrátu společnosti od svých ostatních příjmů, pokud jsou stejného druhu. Podle ustanovení čl. 156 odst. 1a ODZ však může v zásadě odečítat ztráty z výdělečných průmyslových a obchodních činností, pouze pokud se na provádění úkonů potřebných k této činnosti osobně podílí člen domácnosti jakožto zdanitelné jednotky. |
| --- | --- |

(23)

Je třeba upřesnit, že EURL, jejímž jediným společníkem je fyzická osoba, je z daňového hlediska transparentní. Společník zahrnuje do zdanění svého příjmu (v kategorii příjmů z průmyslové a obchodní činnosti) společenský zisk EURL. Může také případně odečíst ztrátu společnosti od svých ostatních příjmů, pokud jsou stejného druhu. Podle ustanovení čl. 156 odst. 1a ODZ však může v zásadě odečítat ztráty z výdělečných průmyslových a obchodních činností, pouze pokud se na provádění úkonů potřebných k této činnosti osobně podílí člen domácnosti jakožto zdanitelné jednotky.

| (24) | Každý investor měl koupit alespoň dva podíly. Cena byla 636 216 FRF (přibližně 100 000 EUR) za každé dva podíly. Podílnické společnosti financovaly koupi podílů následovně (za každé dva podíly):






  — | vkladem kapitálu společníka ve výši 50 000 FRF (přibližně 7 700 EUR), |
| --- | --- | --- |

(24)

Každý investor měl koupit alespoň dva podíly. Cena byla 636 216 FRF (přibližně 100 000 EUR) za každé dva podíly. Podílnické společnosti financovaly koupi podílů následovně (za každé dva podíly):

—

vkladem kapitálu společníka ve výši 50 000 FRF (přibližně 7 700 EUR),

| — | půjčkou od Banky za pevný úrok 8 % na dobu sedmi let od 31. prosince 1996. Výše půjčky činila na každé dva podíly 554 683 FRF (přibližně 85 300 EUR), |
| --- | --- |

—

půjčkou od Banky za pevný úrok 8 % na dobu sedmi let od 31. prosince 1996. Výše půjčky činila na každé dva podíly 554 683 FRF (přibližně 85 300 EUR),

| — | podílem na záruce CIL vůči každé podílnické společnosti, jakožto ručení za dobré hospodaření se společenstvím spoluvlastníků. Tato záruka představovala celkovou částku 40 000 000 FRF (přibližně 6 150 000 EUR), tedy 108 108 FRF (přibližně 16 600 EUR) za každé dva podíly, a její úroková sazba činila 8 % ročně, přičemž úroky byly každý rok kapitálově zhodnoceny počínaje dnem 31. prosince 1996. Hlavní částka záruky a kapitálově zhodnocené úroky byly splatné k 31. prosinci 2003. |
| --- | --- |

—

podílem na záruce CIL vůči každé podílnické společnosti, jakožto ručení za dobré hospodaření se společenstvím spoluvlastníků. Tato záruka představovala celkovou částku 40 000 000 FRF (přibližně 6 150 000 EUR), tedy 108 108 FRF (přibližně 16 600 EUR) za každé dva podíly, a její úroková sazba činila 8 % ročně, přičemž úroky byly každý rok kapitálově zhodnoceny počínaje dnem 31. prosince 1996. Hlavní částka záruky a kapitálově zhodnocené úroky byly splatné k 31. prosinci 2003.

| (25) | Po převedení všech podílů držených Bankou bylo námořní společenství spoluvlastníků tvořeno podílnickými společnostmi vlastnícími loď a společností CIL (jakožto držitelkou dvou podílů). |
| --- | --- |

(25)

Po převedení všech podílů držených Bankou bylo námořní společenství spoluvlastníků tvořeno podílnickými společnostmi vlastnícími loď a společností CIL (jakožto držitelkou dvou podílů).

| (26) | Podle mechanismu způsobu financování měla být loď Le Levant od svého dodání do konce roku 2003 provozována jako výletní loď. Ve smyslu stanov společenství spoluvlastníků se podílnické společnosti podílely na provozním zisku a na ztrátách v poměru ke svým podílům na lodi. Je třeba nicméně zdůraznit, že se způsob financování zakládal na předpokladu velkých ztrát v prvních pěti letech provozování Le Levant (11). |
| --- | --- |

(26)

Podle mechanismu způsobu financování měla být loď Le Levant od svého dodání do konce roku 2003 provozována jako výletní loď. Ve smyslu stanov společenství spoluvlastníků se podílnické společnosti podílely na provozním zisku a na ztrátách v poměru ke svým podílům na lodi. Je třeba nicméně zdůraznit, že se způsob financování zakládal na předpokladu velkých ztrát v prvních pěti letech provozování Le Levant (11).

| (27) | Potřeby hotovosti podílnických společností vyplývaly:






  — | z provozních hospodářských výsledků společenství spoluvlastníků, jež měly být podle výhledů ztrátové, |
| --- | --- | --- |

(27)

Potřeby hotovosti podílnických společností vyplývaly:

—

z provozních hospodářských výsledků společenství spoluvlastníků, jež měly být podle výhledů ztrátové,

| — | z ročních splátek a z finančních nákladů na bankovní půjčku poskytnutou Bankou na nákup podílů, |
| --- | --- |

—

z ročních splátek a z finančních nákladů na bankovní půjčku poskytnutou Bankou na nákup podílů,

| — | z provozních nákladů společností. |
| --- | --- |

—

z provozních nákladů společností.

| (28) | Tyto potřeby hotovosti museli krýt investoři, kteří se formálně zavázali, že budou formou navýšení základního kapitálu svých příslušných podílnických společností každý rok reinvestovat daňové úspory získané odpočtem ztrát z operace financování lodi ve společném vlastnictví (s výjimkou posledního provozního období, za které měly daňové úspory zůstat investorům). Tyto reinvestice daňových úspor představovaly jediný zdroj financování podílnických společností v období provozování lodi. |
| --- | --- |

(28)

Tyto potřeby hotovosti museli krýt investoři, kteří se formálně zavázali, že budou formou navýšení základního kapitálu svých příslušných podílnických společností každý rok reinvestovat daňové úspory získané odpočtem ztrát z operace financování lodi ve společném vlastnictví (s výjimkou posledního provozního období, za které měly daňové úspory zůstat investorům). Tyto reinvestice daňových úspor představovaly jediný zdroj financování podílnických společností v období provozování lodi.

| (29) | Vzájemnými přísliby se podílnické společnosti zavázaly, že Bance své podíly prodají (a Banka se zavázala, že je koupí) za celkovou cenu 124 861 905 FRF (tedy přibližně 19 milionů EUR) na konci období provozování lodi. Tato cena, takzvaná „základní cena“ se však mohla změnit podle předem daného vzorce v závislosti na skutečných sazbách zdanění použitých podle nejvyšší sazby daně z příjmu v letech 1997–2003. Základní cena byla snížena o pasiva podílnických společností ke dni převodu podílů (v podstatě odpovídala záruce CIL s kapitálově zhodnocenými úroky). Čistá cena byla odhadována na 56 494 213 FRF (přibližně 8,7 milionu EUR), tedy 153 101 FRF (přibližně 23 500 EUR) za každé dva podíly. Předpokládalo se, že k tomuto převodu dojde nejpozději 29. února 2004. |
| --- | --- |

(29)

Vzájemnými přísliby se podílnické společnosti zavázaly, že Bance své podíly prodají (a Banka se zavázala, že je koupí) za celkovou cenu 124 861 905 FRF (tedy přibližně 19 milionů EUR) na konci období provozování lodi. Tato cena, takzvaná „základní cena“ se však mohla změnit podle předem daného vzorce v závislosti na skutečných sazbách zdanění použitých podle nejvyšší sazby daně z příjmu v letech 1997–2003. Základní cena byla snížena o pasiva podílnických společností ke dni převodu podílů (v podstatě odpovídala záruce CIL s kapitálově zhodnocenými úroky). Čistá cena byla odhadována na 56 494 213 FRF (přibližně 8,7 milionu EUR), tedy 153 101 FRF (přibližně 23 500 EUR) za každé dva podíly. Předpokládalo se, že k tomuto převodu dojde nejpozději 29. února 2004.

| (30) | Banka a CIL byly zavázány vzájemnými přísliby, podle nichž měla CIL koupit všechny podíly držené Bankou za cenu odpovídající ceně, kterou Banka zaplatila. Tento převod, po kterém by se CIL stala zákonným vlastníkem Le Levant, se měl uskutečnit nejpozději 29. února 2004. |
| --- | --- |

(30)

Banka a CIL byly zavázány vzájemnými přísliby, podle nichž měla CIL koupit všechny podíly držené Bankou za cenu odpovídající ceně, kterou Banka zaplatila. Tento převod, po kterém by se CIL stala zákonným vlastníkem Le Levant, se měl uskutečnit nejpozději 29. února 2004.

3.   Schválení francouzských orgánů

| (31) | Banka a CIP předložily ke schválení francouzským orgánům návrh financování shrnutý v části 2, kteréžto schválení bylo nezbytné za účelem poskytnutí daňového zvýhodnění podle Ponsova zákona. |
| --- | --- |

(31)

Banka a CIP předložily ke schválení francouzským orgánům návrh financování shrnutý v části 2, kteréžto schválení bylo nezbytné za účelem poskytnutí daňového zvýhodnění podle Ponsova zákona.

| (32) | Ve schválení ze dne 26. listopadu 1996, uděleném s použitím čl. 238a HA IIIb a c ODZ, ministr pro rozpočet rozhodl, že:






  — | podílnické společnosti budou moci odečíst investované částky od svých daňových výsledků použitých na koupi svých podílů (celkový základ odpočtu byl stanoven na 228,5 milionu FRF navýšených o případné náklady na investiční operaci) a že |
| --- | --- | --- |

(32)

Ve schválení ze dne 26. listopadu 1996, uděleném s použitím čl. 238a HA IIIb a c ODZ, ministr pro rozpočet rozhodl, že:

—

podílnické společnosti budou moci odečíst investované částky od svých daňových výsledků použitých na koupi svých podílů (celkový základ odpočtu byl stanoven na 228,5 milionu FRF navýšených o případné náklady na investiční operaci) a že

| — | ustanovení čl. 156 odst. 1a ODZ nebude možné použít na ztráty vyplývající z koupi lodi a jejího provozování (což tudíž umožňovalo společníkům podílnických společností odečíst tyto ztráty ze svých příjmů). |
| --- | --- |

—

ustanovení čl. 156 odst. 1a ODZ nebude možné použít na ztráty vyplývající z koupi lodi a jejího provozování (což tudíž umožňovalo společníkům podílnických společností odečíst tyto ztráty ze svých příjmů).

| (33) | Francouzské úřady ve schválení výslovně vzaly na vědomí určité prvky operace, a to zejména že CIP a Banka „zaručí ... držitelům podílů ve společnostech založených za účelem koupě podílů odkup jejich podílů na konci pátého provozního roku za hodnotu ve výši 56,756 milionů franků“. |
| --- | --- |

(33)

Francouzské úřady ve schválení výslovně vzaly na vědomí určité prvky operace, a to zejména že CIP a Banka „zaručí ... držitelům podílů ve společnostech založených za účelem koupě podílů odkup jejich podílů na konci pátého provozního roku za hodnotu ve výši 56,756 milionů franků“.

| (34) | Schválení bylo spojeno s podmínkou, že si podílnické společnosti ponechají své spoluvlastnické podíly po dobu pěti let od dodání lodi a že tato loď bude používána po dobu pěti let k provozování v zámoří, a to zejména s naloděním na Saint-Pierre-et-Miquelon. Po stejnou dobu si společníci měli ponechat své podíly v podílnických společnostech. |
| --- | --- |

(34)

Schválení bylo spojeno s podmínkou, že si podílnické společnosti ponechají své spoluvlastnické podíly po dobu pěti let od dodání lodi a že tato loď bude používána po dobu pěti let k provozování v zámoří, a to zejména s naloděním na Saint-Pierre-et-Miquelon. Po stejnou dobu si společníci měli ponechat své podíly v podílnických společnostech.

| (35) | Z žádosti o schválení ostatně vyplývá, že si Banka a CIP byly vědomy toho, že požadované daňové zvýhodnění představuje státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy (12). Banka a CIP nicméně uskutečnily projekt financování, i když rozhodnutí o schválení neuvádělo nic o případném oznámení této podpory Komisi v souladu s článkem 88 Smlouvy nebo o její slučitelnosti se společným trhem. |
| --- | --- |

(35)

Z žádosti o schválení ostatně vyplývá, že si Banka a CIP byly vědomy toho, že požadované daňové zvýhodnění představuje státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy (12). Banka a CIP nicméně uskutečnily projekt financování, i když rozhodnutí o schválení neuvádělo nic o případném oznámení této podpory Komisi v souladu s článkem 88 Smlouvy nebo o její slučitelnosti se společným trhem.

4.   Současná situace

| (36) | Podle informací, které má Komise k dispozici, byla operace financování lodi Le Levant provedena v souladu se způsobem financování shrnutým v části 2. |
| --- | --- |

(36)

Podle informací, které má Komise k dispozici, byla operace financování lodi Le Levant provedena v souladu se způsobem financování shrnutým v části 2.

| (37) | Jednotlivé přísliby prodeje a koupě, jimiž byly účastníci svázáni s projektem, byly údajně splněny, jak bylo stanoveno, takže CIL se stala vlastníkem všech podílů Le Levant v lednu 2004 za cenu 17 825 989 EUR. |
| --- | --- |

(37)

Jednotlivé přísliby prodeje a koupě, jimiž byly účastníci svázáni s projektem, byly údajně splněny, jak bylo stanoveno, takže CIL se stala vlastníkem všech podílů Le Levant v lednu 2004 za cenu 17 825 989 EUR.

| (38) | Komise uvádí, že podle francouzského práva sloučení všech podílů na vlastnictví lodi v rukou jednoho vlastníka vede ke zrušení námořního společenství spoluvlastníků. Podílnické společnosti se údajně zrušily a vymazaly z obchodního rejstříku v květnu a v červenci 2004 (13). |
| --- | --- |

(38)

Komise uvádí, že podle francouzského práva sloučení všech podílů na vlastnictví lodi v rukou jednoho vlastníka vede ke zrušení námořního společenství spoluvlastníků. Podílnické společnosti se údajně zrušily a vymazaly z obchodního rejstříku v květnu a v červenci 2004 (13).

III.   DŮVODY VEDOUCÍ K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (39) | V rozhodnutích o zahájení řízení ze dne 2. prosince 1999 a 6. prosince 2006 měla Komise zato, že použití Ponsova zákona na způsob financování Le Levant přináší zvýhodnění společníkům podílnických společností (dále jen „investoři“) a společnosti CIL a že toto zvýhodnění, jež vede ke snížení daňových příjmů, je poskytováno ze státních prostředků. Co se týká selektivity tohoto zvýhodnění, Komise zjistila, že působnost Ponsova zákona je selektivní, jelikož jsou jeho ustanovení používána pouze na investice do určitých francouzských zámořských správních celků. Komise také měla zato, že podpora může narušit hospodářskou soutěž na trhu okružních plaveb, pro který je charakteristické obchodování mezi členskými státy. Komise tedy konstatovala, že předmětné opatření zakládá státní podporu. |
| --- | --- |

(39)

V rozhodnutích o zahájení řízení ze dne 2. prosince 1999 a 6. prosince 2006 měla Komise zato, že použití Ponsova zákona na způsob financování Le Levant přináší zvýhodnění společníkům podílnických společností (dále jen „investoři“) a společnosti CIL a že toto zvýhodnění, jež vede ke snížení daňových příjmů, je poskytováno ze státních prostředků. Co se týká selektivity tohoto zvýhodnění, Komise zjistila, že působnost Ponsova zákona je selektivní, jelikož jsou jeho ustanovení používána pouze na investice do určitých francouzských zámořských správních celků. Komise také měla zato, že podpora může narušit hospodářskou soutěž na trhu okružních plaveb, pro který je charakteristické obchodování mezi členskými státy. Komise tedy konstatovala, že předmětné opatření zakládá státní podporu.

| (40) | Co se týká slučitelnosti této podpory se společným trhem, Komise se domnívala, že se zdá, že nesplňuje podmínky rozvojové pomoci stanovené v čl. 4 odst. 7 směrnice 90/684/EHS. Komise vyjádřila své pochybnosti zejména o podmínce, podle níž skutečný vlastník lodi musí mít bydliště na území způsobilém k poskytování rozvojové pomoci, a o existenci skutečné „složky rozvoje“. |
| --- | --- |

(40)

Co se týká slučitelnosti této podpory se společným trhem, Komise se domnívala, že se zdá, že nesplňuje podmínky rozvojové pomoci stanovené v čl. 4 odst. 7 směrnice 90/684/EHS. Komise vyjádřila své pochybnosti zejména o podmínce, podle níž skutečný vlastník lodi musí mít bydliště na území způsobilém k poskytování rozvojové pomoci, a o existenci skutečné „složky rozvoje“.

| (41) | V důsledku toho Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. |
| --- | --- |

(41)

V důsledku toho Komise zahájila formální vyšetřovací řízení.

IV.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (42) | Komise obdržela připomínky CIL a zástupců investorů, podporovaných Bankou. |
| --- | --- |

(42)

Komise obdržela připomínky CIL a zástupců investorů, podporovaných Bankou.

1.   Připomínky CIL

| (43) | CIL v prvé řadě zpochybnila působnost směrnice 90/684/EHS. CIL se domnívá, že předmětem směrnice 90/684/EHS je stanovit pravidla pro podpory, jejichž přímými či nepřímými příjemci by mohly být loděnice usazené ve Společenství. Vyvozuje z toho, že tuto směrnici lze použít pouze na podpory ve prospěch loděnice. Jelikož Komise takový prospěch neprokázala, podle CIL nemůže zakládat svou analýzu podpory na směrnici 90/684/EHS. |
| --- | --- |

(43)

CIL v prvé řadě zpochybnila působnost směrnice 90/684/EHS. CIL se domnívá, že předmětem směrnice 90/684/EHS je stanovit pravidla pro podpory, jejichž přímými či nepřímými příjemci by mohly být loděnice usazené ve Společenství. Vyvozuje z toho, že tuto směrnici lze použít pouze na podpory ve prospěch loděnice. Jelikož Komise takový prospěch neprokázala, podle CIL nemůže zakládat svou analýzu podpory na směrnici 90/684/EHS.

| (44) | CIL dále zpochybňuje existenci státní podpory s ohledem na kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Co se týče zvýhodnění, které bylo údajně poskytnuto CIL při koupi podílů na vlastnictví lodi držených investory, CIL upozorňuje, že odkoupila podíly na vlastnictví lodi od podílnických společností za cenu 17 825 989 EUR. Tato cena je podle ní vyšší než tržní hodnota lodi, kterou renomovaný lodní zprostředkovatel Barry Rogliano Salles v červnu 2004 odhadl na 14,5 až 16,1 milionu EUR. Je údajně také vyšší než cena, za kterou CIL loď prodala v červnu 2004 (15 322 581 milionů EUR). Tvrzení Komise, podle níž CIL využila zvýhodnění při odkupu podílů držených investory za nižší cenu, by tedy nemělo být přesné. |
| --- | --- |

(44)

CIL dále zpochybňuje existenci státní podpory s ohledem na kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Co se týče zvýhodnění, které bylo údajně poskytnuto CIL při koupi podílů na vlastnictví lodi držených investory, CIL upozorňuje, že odkoupila podíly na vlastnictví lodi od podílnických společností za cenu 17 825 989 EUR. Tato cena je podle ní vyšší než tržní hodnota lodi, kterou renomovaný lodní zprostředkovatel Barry Rogliano Salles v červnu 2004 odhadl na 14,5 až 16,1 milionu EUR. Je údajně také vyšší než cena, za kterou CIL loď prodala v červnu 2004 (15 322 581 milionů EUR). Tvrzení Komise, podle níž CIL využila zvýhodnění při odkupu podílů držených investory za nižší cenu, by tedy nemělo být přesné.

| (45) | Co se týká zvýhodnění, jež CIL údajně získala z provozování Le Levant, CIL vyjádřila tři připomínky. Domnívá se především, že není správné mít zato, že CIL loď provozovala, protože ve skutečnosti vystupovala pouze jako správce na účet společenství spoluvlastníků, skutečného provozovatele lodi. CIL se také domnívá, že Komise neprokázala, že podpora umožnila provozovat Le Levant za výhodnějších podmínek, než jaké měli ostatní podnikatelé, jelikož Komise nevyhodnotila důležitost poskytnutého zvýhodnění. |
| --- | --- |

(45)

Co se týká zvýhodnění, jež CIL údajně získala z provozování Le Levant, CIL vyjádřila tři připomínky. Domnívá se především, že není správné mít zato, že CIL loď provozovala, protože ve skutečnosti vystupovala pouze jako správce na účet společenství spoluvlastníků, skutečného provozovatele lodi. CIL se také domnívá, že Komise neprokázala, že podpora umožnila provozovat Le Levant za výhodnějších podmínek, než jaké měli ostatní podnikatelé, jelikož Komise nevyhodnotila důležitost poskytnutého zvýhodnění.

| (46) | Co se týče ovlivňování obchodu mezi členskými státy, CIL poukazuje na to, že Le Levant je menší loď, která nikdy během prvních pěti let svého provozování nebyla provozována ve vodách Společenství, že v tomto období měla převážně zákazníky severoamerické, a tudíž nikoliv zákazníky ze Společenství, a že ve své specifické části trhu nemá žádného evropského konkurenta. CIL pochybuje, že by bylo možné se domnívat, že provozování lodi Le Levant by mohlo ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(46)

Co se týče ovlivňování obchodu mezi členskými státy, CIL poukazuje na to, že Le Levant je menší loď, která nikdy během prvních pěti let svého provozování nebyla provozována ve vodách Společenství, že v tomto období měla převážně zákazníky severoamerické, a tudíž nikoliv zákazníky ze Společenství, a že ve své specifické části trhu nemá žádného evropského konkurenta. CIL pochybuje, že by bylo možné se domnívat, že provozování lodi Le Levant by mohlo ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

| (47) | CIL ostatně nepřijímala podporu jakožto podílník, vezmeme-li v úvahu, že jakožto společnost usazená jinde než v kontinentální Francii neplatila daně ve Francii, a tudíž nemohla využívat žádných slev na dani. |
| --- | --- |

(47)

CIL ostatně nepřijímala podporu jakožto podílník, vezmeme-li v úvahu, že jakožto společnost usazená jinde než v kontinentální Francii neplatila daně ve Francii, a tudíž nemohla využívat žádných slev na dani.

2.   Připomínky investorů

| (48) | Investoři se především domnívají, že řízení vedené Komisí vykazuje nesrovnalosti. Rozsudkem Soudu ze dne 22. února 2006 podle nich pozbylo účinnosti rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 1999, jelikož bylo neoddělitelně spojeno se zrušeným závěrečným rozhodnutím, takže Komise nemohla právoplatně doplnit toto rozhodnutí svým rozhodnutím ze dne 6. prosince 2006. V souladu s postupem řízení měla Komise přijmout nové rozhodnutí o zahájení řízení, takže její doplňující rozhodnutí ze dne 2. prosince 2006 má být chápáno jako zahájení řízení ex novo. |
| --- | --- |

(48)

Investoři se především domnívají, že řízení vedené Komisí vykazuje nesrovnalosti. Rozsudkem Soudu ze dne 22. února 2006 podle nich pozbylo účinnosti rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 1999, jelikož bylo neoddělitelně spojeno se zrušeným závěrečným rozhodnutím, takže Komise nemohla právoplatně doplnit toto rozhodnutí svým rozhodnutím ze dne 6. prosince 2006. V souladu s postupem řízení měla Komise přijmout nové rozhodnutí o zahájení řízení, takže její doplňující rozhodnutí ze dne 2. prosince 2006 má být chápáno jako zahájení řízení ex novo.

| (49) | Investoři se také domnívají, že doplňující rozhodnutí ze dne 6. prosince 2006 obsahuje řadu vad a nedostatků, jež odpovídají mezerám, na něž Soud poukázal ve svém rozsudku ze dne 22. února 2006 a týkají se zejména povahy hospodářských vztahů mezi investory, Bankou a CIL. |
| --- | --- |

(49)

Investoři se také domnívají, že doplňující rozhodnutí ze dne 6. prosince 2006 obsahuje řadu vad a nedostatků, jež odpovídají mezerám, na něž Soud poukázal ve svém rozsudku ze dne 22. února 2006 a týkají se zejména povahy hospodářských vztahů mezi investory, Bankou a CIL.

| (50) | Investoři zdůrazňují, že podepsali smlouvu o přistoupení k projektu, kterou navrhla Banka a jejímž účelem bylo stát se příjemci režimu daňové optimalizace. Zdůrazňují ostatně, že nemají žádnou kvalifikaci k provozování okružních plaveb, jelikož většina z nich jsou vedoucí pracovníci, příslušníci svobodných povolání (lékaři, farmaceuti, advokáti, exekutoři, notáři) nebo důchodci. Jestliže je formálně správné, že se stali společníky podílnických společností, tyto společnosti, jejichž jedinými aktivy jsou podíly na vlastnictví lodi, nikdy nebyly podniky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Investoři pak tedy nebyli hospodářskými subjekty nesoucími rizika spojená s hospodářskou činností, ale pouhými plátci finančního produktu s minimálním výnosem zaručeným předkladateli projektu financování. To znamená, že ani investoři ani jejich podílnické společnosti nebo společenství, které je sdružovalo, nemohli být příjemci státních podpor, jelikož nevykonávali hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(50)

Investoři zdůrazňují, že podepsali smlouvu o přistoupení k projektu, kterou navrhla Banka a jejímž účelem bylo stát se příjemci režimu daňové optimalizace. Zdůrazňují ostatně, že nemají žádnou kvalifikaci k provozování okružních plaveb, jelikož většina z nich jsou vedoucí pracovníci, příslušníci svobodných povolání (lékaři, farmaceuti, advokáti, exekutoři, notáři) nebo důchodci. Jestliže je formálně správné, že se stali společníky podílnických společností, tyto společnosti, jejichž jedinými aktivy jsou podíly na vlastnictví lodi, nikdy nebyly podniky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Investoři pak tedy nebyli hospodářskými subjekty nesoucími rizika spojená s hospodářskou činností, ale pouhými plátci finančního produktu s minimálním výnosem zaručeným předkladateli projektu financování. To znamená, že ani investoři ani jejich podílnické společnosti nebo společenství, které je sdružovalo, nemohli být příjemci státních podpor, jelikož nevykonávali hospodářskou činnost.

| (51) | Investoři se také domnívají, že se Komise dopustila nesprávného použití směrnice 90/684/EHS na předmětnou podporu. Jsou totiž toho názoru, že se uvedená směrnice vztahuje pouze na podpory poskytnuté staviteli lodi (tedy loděnici), což v tomto případě Komise údajně vyloučila. V tomto ohledu se investoři ostatně domnívají, že tento závěr Komise vychází z povrchní analýzy a že pozornější rozbor skutečností by ukázal, že udělená podpora přinesla zvýhodnění loděnici. Získání smlouvy tak podle jejich názoru představovalo pro loděnici, která měla finanční obtíže, skutečnou „kyslíkovou bombu“. Jelikož by nebylo možné loď postavit bez finančního mechanismu, který Ponsův zákon umožňoval, dotčená daňová zvýhodnění rozhodně přinesla loděnici finanční výhody bez poskytnutí protihodnoty. |
| --- | --- |

(51)

Investoři se také domnívají, že se Komise dopustila nesprávného použití směrnice 90/684/EHS na předmětnou podporu. Jsou totiž toho názoru, že se uvedená směrnice vztahuje pouze na podpory poskytnuté staviteli lodi (tedy loděnici), což v tomto případě Komise údajně vyloučila. V tomto ohledu se investoři ostatně domnívají, že tento závěr Komise vychází z povrchní analýzy a že pozornější rozbor skutečností by ukázal, že udělená podpora přinesla zvýhodnění loděnici. Získání smlouvy tak podle jejich názoru představovalo pro loděnici, která měla finanční obtíže, skutečnou „kyslíkovou bombu“. Jelikož by nebylo možné loď postavit bez finančního mechanismu, který Ponsův zákon umožňoval, dotčená daňová zvýhodnění rozhodně přinesla loděnici finanční výhody bez poskytnutí protihodnoty.

V.   PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ

| (52) | V rámci svých připomínek francouzské orgány především upozornily na to, že skutečným účelem Ponsova zákona je pomoci zámořským provozovatelům v rozvoji jejich činnosti, aby se tak vyrovnaly zvláštní nevýhody, s nimiž se setkávají. Podle nich se tedy vůbec nejedná o podporu pro lodní společnosti a v rámci projektu ostatně nebyla poskytnuta žádná přímá podpora stavbě lodi. |
| --- | --- |

(52)

V rámci svých připomínek francouzské orgány především upozornily na to, že skutečným účelem Ponsova zákona je pomoci zámořským provozovatelům v rozvoji jejich činnosti, aby se tak vyrovnaly zvláštní nevýhody, s nimiž se setkávají. Podle nich se tedy vůbec nejedná o podporu pro lodní společnosti a v rámci projektu ostatně nebyla poskytnuta žádná přímá podpora stavbě lodi.

| (53) | V této souvislosti francouzské orgány také upozorňují, že pokud financování lodi pomocí Ponsova zákona vyžaduje použití schématu externalizace s účastí investorů sdružených v námořním společenství spoluvlastníků, kteří předají loď k dispozici skutečnému provozovateli, pak se zde tito investoři účastní pouze jako plátci finančního produktu „na klíč“ s daňovým zvýhodněním a s podporou pro provozovatele, jenž je jejím skutečným příjemcem, jelikož mu tento systém umožňuje nakonec nabýt vlastnictví lodi za výhodných podmínek. Francouzské orgány tedy formálně zpochybňují, že by status příjemce státní podpory mohl být přiznán investorům. |
| --- | --- |

(53)

V této souvislosti francouzské orgány také upozorňují, že pokud financování lodi pomocí Ponsova zákona vyžaduje použití schématu externalizace s účastí investorů sdružených v námořním společenství spoluvlastníků, kteří předají loď k dispozici skutečnému provozovateli, pak se zde tito investoři účastní pouze jako plátci finančního produktu „na klíč“ s daňovým zvýhodněním a s podporou pro provozovatele, jenž je jejím skutečným příjemcem, jelikož mu tento systém umožňuje nakonec nabýt vlastnictví lodi za výhodných podmínek. Francouzské orgány tedy formálně zpochybňují, že by status příjemce státní podpory mohl být přiznán investorům.

| (54) | Co se týká selektivity podpory, francouzské orgány zpochybňují argument, jenž Komise pro úplnost vyvozuje z diskreční pravomoci orgánů při vydávání schválení nezbytných pro poskytnutí daňového zvýhodnění podle Ponsova zákona. Francouzské orgány především uplatňují, že tento aspekt je součástí Ponsova zákona, který Komise bez výhrad schválila. Francouzské orgány se podivují, že kritéria pro schvalování lze považovat za „neurčitá“, i když byla upřesněna správním pokynem a jsou stejná jako kritéria stanovená v tzv. Paulově zákoně a Girardinově zákoně, což jsou režimy státní podpory, které byly oba schváleny Komisí v tomto bodě bez výhrad (14). |
| --- | --- |

(54)

Co se týká selektivity podpory, francouzské orgány zpochybňují argument, jenž Komise pro úplnost vyvozuje z diskreční pravomoci orgánů při vydávání schválení nezbytných pro poskytnutí daňového zvýhodnění podle Ponsova zákona. Francouzské orgány především uplatňují, že tento aspekt je součástí Ponsova zákona, který Komise bez výhrad schválila. Francouzské orgány se podivují, že kritéria pro schvalování lze považovat za „neurčitá“, i když byla upřesněna správním pokynem a jsou stejná jako kritéria stanovená v tzv. Paulově zákoně a Girardinově zákoně, což jsou režimy státní podpory, které byly oba schváleny Komisí v tomto bodě bez výhrad (14).

| (55) | Francouzské orgány také uplatňují, že použití směrnice 90/684/EHS není na místě, protože z podpory nemělo prospěch lodní stavitelství (a zejména z ní neměla prospěch loděnice, která postavila Le Levant). |
| --- | --- |

(55)

Francouzské orgány také uplatňují, že použití směrnice 90/684/EHS není na místě, protože z podpory nemělo prospěch lodní stavitelství (a zejména z ní neměla prospěch loděnice, která postavila Le Levant).

| (56) | Francouzské orgány se domnívají, že pokud by se tato podpora nicméně analyzovala ve světle směrnice 90/684/EHS, existují podmínky k tomu, aby mohla být předmětná podpora považována za slučitelnou s rozvojovou pomocí na základě čl. 4 odst. 7 uvedené směrnice. V této souvislosti francouzské orgány předkládají zejména následující argumenty. |
| --- | --- |

(56)

Francouzské orgány se domnívají, že pokud by se tato podpora nicméně analyzovala ve světle směrnice 90/684/EHS, existují podmínky k tomu, aby mohla být předmětná podpora považována za slučitelnou s rozvojovou pomocí na základě čl. 4 odst. 7 uvedené směrnice. V této souvislosti francouzské orgány předkládají zejména následující argumenty.

| (57) | Pokud jde o podmínku, podle které musí mít skutečný vlastník sídlo či bydliště v přijímající zemi a podnik příjemce podpory nesmí být nečinnou dceřinou společností zahraniční společnosti, francouzské orgány s odkazem na analýzu Komise v podobném případě „Renaissance“ (15) upozorňují, že společnost CIL musí být považována za skutečného vlastníka lodi a za skutečného příjemce podpory. Jelikož je CIL usazena na Wallis-et-Futuna, na území způsobilém pro poskytnutí rozvojové pomoci, je podmínka pobytu splněna. Jelikož navíc CIL zajišťuje veškeré aspekty provozování lodi, není nečinnou dceřinou společností. |
| --- | --- |

(57)

Pokud jde o podmínku, podle které musí mít skutečný vlastník sídlo či bydliště v přijímající zemi a podnik příjemce podpory nesmí být nečinnou dceřinou společností zahraniční společnosti, francouzské orgány s odkazem na analýzu Komise v podobném případě „Renaissance“ (15) upozorňují, že společnost CIL musí být považována za skutečného vlastníka lodi a za skutečného příjemce podpory. Jelikož je CIL usazena na Wallis-et-Futuna, na území způsobilém pro poskytnutí rozvojové pomoci, je podmínka pobytu splněna. Jelikož navíc CIL zajišťuje veškeré aspekty provozování lodi, není nečinnou dceřinou společností.

| (58) | Pokud jde o otázku „složky rozvoje“, francouzské orgány vyjádřily následující připomínky:






  — | za prvé, francouzské orgány se domnívají, že podpora musí být zkoumána v souvislosti se zvláštní situací Saint-Pierre-et-Miquelon, zejména s jeho vzdáleností, obtížnými provozními podmínkami spojenými s podnebím a geografickými omezeními a zvláště pak v souvislosti s hospodářskou a sociální situací souostroví spojenou s krizí „monokultury“ rybolovu. V tomto ohledu francouzské orgány zdůrazňují důležitost diverzifikace pomocí cestovního ruchu pro oživení místní ekonomiky a uvádějí, že provozování Le Levant je podle jejich názoru jedním z mála rozsáhlých projektů, které by mohly k tomuto oživení přispět, |
| --- | --- | --- |

(58)

Pokud jde o otázku „složky rozvoje“, francouzské orgány vyjádřily následující připomínky:

—

za prvé, francouzské orgány se domnívají, že podpora musí být zkoumána v souvislosti se zvláštní situací Saint-Pierre-et-Miquelon, zejména s jeho vzdáleností, obtížnými provozními podmínkami spojenými s podnebím a geografickými omezeními a zvláště pak v souvislosti s hospodářskou a sociální situací souostroví spojenou s krizí „monokultury“ rybolovu. V tomto ohledu francouzské orgány zdůrazňují důležitost diverzifikace pomocí cestovního ruchu pro oživení místní ekonomiky a uvádějí, že provozování Le Levant je podle jejich názoru jedním z mála rozsáhlých projektů, které by mohly k tomuto oživení přispět,

| — | za druhé, co se týče dopadů na zaměstnanost, francouzské orgány uvádějí, že na palubě Le Levant bylo zaměstnáno v době prvních pěti let jejího provozování 16 osob pocházejících ze Saint-Pierre-et-Miquelon. Výdaje realizované na souostroví v souvislosti s provozováním lodi v letech 1999 až 2003 se odhadují na celkovou částku 3 328 891 EUR. K tomu je podle odhadů francouzských orgánů třeba přičíst částky vydané v dalších územích způsobilých pro rozvojovou pomoc během zastávek Le Levant při okružních plavbách. |
| --- | --- |

—

za druhé, co se týče dopadů na zaměstnanost, francouzské orgány uvádějí, že na palubě Le Levant bylo zaměstnáno v době prvních pěti let jejího provozování 16 osob pocházejících ze Saint-Pierre-et-Miquelon. Výdaje realizované na souostroví v souvislosti s provozováním lodi v letech 1999 až 2003 se odhadují na celkovou částku 3 328 891 EUR. K tomu je podle odhadů francouzských orgánů třeba přičíst částky vydané v dalších územích způsobilých pro rozvojovou pomoc během zastávek Le Levant při okružních plavbách.

| (59) | Francouzské orgány se také domnívají, že přiměřenost podpory by se neměla posuzovat v absolutních, ale v relativních hodnotách. Účinky podpory je třeba hodnotit vzhledem k velikosti hospodářství souostroví a jeho hospodářského potenciálu. |
| --- | --- |

(59)

Francouzské orgány se také domnívají, že přiměřenost podpory by se neměla posuzovat v absolutních, ale v relativních hodnotách. Účinky podpory je třeba hodnotit vzhledem k velikosti hospodářství souostroví a jeho hospodářského potenciálu.

VI.   ODPOVĚĎ FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (60) | Připomínky třetích zúčastněných stran byly předány francouzským orgánům, které k nim nevyjádřily další připomínky. |
| --- | --- |

(60)

Připomínky třetích zúčastněných stran byly předány francouzským orgánům, které k nim nevyjádřily další připomínky.

VII.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

1.   Řízení

| (61) | Je třeba především vyvrátit výtky vznesené investory týkající se nedostatků řízení. |
| --- | --- |

(61)

Je třeba především vyvrátit výtky vznesené investory týkající se nedostatků řízení.

| (62) | Komise nemůže souhlasit se stanoviskem, podle něhož účinkem soudního zrušení rozhodnutí 2001/882/ES byla neplatnost rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 1999. Podle ustálené judikatury zrušení aktu orgánu Společenství nutně nezrušuje přípravné akty, jež vedly k jeho přijetí (16). |
| --- | --- |

(62)

Komise nemůže souhlasit se stanoviskem, podle něhož účinkem soudního zrušení rozhodnutí 2001/882/ES byla neplatnost rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 1999. Podle ustálené judikatury zrušení aktu orgánu Společenství nutně nezrušuje přípravné akty, jež vedly k jeho přijetí (16).

| (63) | Orgánu, jehož akt byl zrušen, náleží, aby přijal veškerá opatření, která jsou s ohledem na výrok a na odůvodnění rozsudku o zrušení potřebná k odstranění vad, jež vedly ke zrušení. V předmětném případě Soud zrušil rozhodnutí 2001/882/ES z toho důvodu, že Komise porušila právo na obhajobu a povinnost uvést odůvodnění svých závěrů týkajících se existence státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(63)

Orgánu, jehož akt byl zrušen, náleží, aby přijal veškerá opatření, která jsou s ohledem na výrok a na odůvodnění rozsudku o zrušení potřebná k odstranění vad, jež vedly ke zrušení. V předmětném případě Soud zrušil rozhodnutí 2001/882/ES z toho důvodu, že Komise porušila právo na obhajobu a povinnost uvést odůvodnění svých závěrů týkajících se existence státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (64) | Pokud jde o předběžné úkony před konečným rozhodnutím v projednávaném případě, rozsudek Soudu ukládá Komisi, aby přijala potřebná vyšetřovací opatření za účelem plného zachování práva na obhajobu členského státu a zúčastněných stran. To však neznamená, že by se rozhodnutí ze dne 2. prosince 1999 o zahájení řízení mělo považovat za neplatné a mělo by se z tohoto řízení vyloučit, jak se nejspíš domnívají investoři. Je dostačující, aby bylo uvedené rozhodnutí v neúplných částech upraveno a doplněno tak, aby francouzské orgány a zúčastněné strany mohly patřičně předložit své připomínky v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy (17). Tohoto výsledku je zcela dosaženo doplňujícím rozhodnutím ze dne 6. prosince 2006. |
| --- | --- |

(64)

Pokud jde o předběžné úkony před konečným rozhodnutím v projednávaném případě, rozsudek Soudu ukládá Komisi, aby přijala potřebná vyšetřovací opatření za účelem plného zachování práva na obhajobu členského státu a zúčastněných stran. To však neznamená, že by se rozhodnutí ze dne 2. prosince 1999 o zahájení řízení mělo považovat za neplatné a mělo by se z tohoto řízení vyloučit, jak se nejspíš domnívají investoři. Je dostačující, aby bylo uvedené rozhodnutí v neúplných částech upraveno a doplněno tak, aby francouzské orgány a zúčastněné strany mohly patřičně předložit své připomínky v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy (17). Tohoto výsledku je zcela dosaženo doplňujícím rozhodnutím ze dne 6. prosince 2006.

2.   Existence státní podpory

| (65) | V návaznosti na formální vyšetřovací řízení a s přihlédnutím k argumentům předloženým v této souvislosti francouzskými orgány a zúčastněnými stranami se Komise domnívá, že daňové zvýhodnění poskytnuté v souvislosti se stavbou a provozováním Le Levant zakládá státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, podle kterého „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“. |
| --- | --- |

(65)

V návaznosti na formální vyšetřovací řízení a s přihlédnutím k argumentům předloženým v této souvislosti francouzskými orgány a zúčastněnými stranami se Komise domnívá, že daňové zvýhodnění poskytnuté v souvislosti se stavbou a provozováním Le Levant zakládá státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, podle kterého „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“.

| (66) | K označení vnitrostátního opatření za státní podporu musejí být splněny následující kumulativní podmínky, a to: 1) dotčené opatření poskytuje zvýhodnění ze státních prostředků, 2) toto zvýhodnění je selektivní, to znamená, že zvýhodňuje určité podniky, a 3) dotčené opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy (18). |
| --- | --- |

(66)

K označení vnitrostátního opatření za státní podporu musejí být splněny následující kumulativní podmínky, a to: 1) dotčené opatření poskytuje zvýhodnění ze státních prostředků, 2) toto zvýhodnění je selektivní, to znamená, že zvýhodňuje určité podniky, a 3) dotčené opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy (18).

| (67) | Je nutno přednést důvody, které dovolují se domnívat, že výše popsaná daňová opatření přijatá v souvislosti se stavbou Le Levant splňují tyto podmínky. |
| --- | --- |

(67)

Je nutno přednést důvody, které dovolují se domnívat, že výše popsaná daňová opatření přijatá v souvislosti se stavbou Le Levant splňují tyto podmínky.

2.1   Zvýhodnění poskytnuté ze státních prostředků

| (68) | Ustanovení Ponsova zákona použitá na dotčený způsob financování zakládají výjimku z obecného daňového zákona a přinášejí zvýhodnění poplatníkům, pro které se použijí, jelikož umožňují větší odpočty než obecná norma. Poskytováním tohoto zvýhodnění se Francie vzdává daňových příjmů, což vede ke snížení jejích prostředků. Zvýhodnění je tedy poskytováno ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(68)

Ustanovení Ponsova zákona použitá na dotčený způsob financování zakládají výjimku z obecného daňového zákona a přinášejí zvýhodnění poplatníkům, pro které se použijí, jelikož umožňují větší odpočty než obecná norma. Poskytováním tohoto zvýhodnění se Francie vzdává daňových příjmů, což vede ke snížení jejích prostředků. Zvýhodnění je tedy poskytováno ze státních prostředků.

| (69) | Aktem poskytnutí tohoto zvýhodnění je rozhodnutí o schválení ministra pro rozpočet ze dne 23. listopadu 1996. Podle schválení je výsada čl. 238a HA IIIb a d ODZ poskytována „námořnímu společenství spoluvlastníků lodi Le Levant“. |
| --- | --- |

(69)

Aktem poskytnutí tohoto zvýhodnění je rozhodnutí o schválení ministra pro rozpočet ze dne 23. listopadu 1996. Podle schválení je výsada čl. 238a HA IIIb a d ODZ poskytována „námořnímu společenství spoluvlastníků lodi Le Levant“.

| (70) | Výsledky společenství spoluvlastníků jsou však zdanitelné na úrovni podílnických společnostní, které ho tvoří, a jsou to tytéž společnosti, které si mohou ze svých daňových výsledků odečíst částku uhrazenou za nabytí vlastnických podílů (na základě čl. 238a HA I ODZ). |
| --- | --- |

(70)

Výsledky společenství spoluvlastníků jsou však zdanitelné na úrovni podílnických společnostní, které ho tvoří, a jsou to tytéž společnosti, které si mohou ze svých daňových výsledků odečíst částku uhrazenou za nabytí vlastnických podílů (na základě čl. 238a HA I ODZ).

| (71) | Výjimka z čl. 156 odst. 1a ODZ, poskytnutá na základě čl. 238a HA IIIc ODZ přináší prospěch investorům, jimž budou zdaněny výsledky podílnických společností (daní z příjmu) ve smyslu daňové transparentnosti podílnických společností. Výhody poskytnuté schválením mají tudíž okamžité finanční účinky pro investory, a to formou daňových úspor v důsledku odpisů provedených díky odchylnému režimu Ponsova zákona. |
| --- | --- |

(71)

Výjimka z čl. 156 odst. 1a ODZ, poskytnutá na základě čl. 238a HA IIIc ODZ přináší prospěch investorům, jimž budou zdaněny výsledky podílnických společností (daní z příjmu) ve smyslu daňové transparentnosti podílnických společností. Výhody poskytnuté schválením mají tudíž okamžité finanční účinky pro investory, a to formou daňových úspor v důsledku odpisů provedených díky odchylnému režimu Ponsova zákona.

| (72) | Je však třeba uvést, že tyto daňové úspory nezůstávají k dispozici investorům, ale podle způsobu financování, který schválily francouzské orgány v rozhodnutí o schválení, bylo předem určeno jejich použití. Investoři jsou totiž podle ustanovení o investici, k níž se upsali, povinni reinvestovat téměř veškeré daňové úspory do společenství spoluvlastníků formou navýšení kapitálu svých příslušných podílnických společností za účelem pokrytí nákladů na financování nabytí lodi Le Levant a ztrát z jejího provozování (viz 27. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(72)

Je však třeba uvést, že tyto daňové úspory nezůstávají k dispozici investorům, ale podle způsobu financování, který schválily francouzské orgány v rozhodnutí o schválení, bylo předem určeno jejich použití. Investoři jsou totiž podle ustanovení o investici, k níž se upsali, povinni reinvestovat téměř veškeré daňové úspory do společenství spoluvlastníků formou navýšení kapitálu svých příslušných podílnických společností za účelem pokrytí nákladů na financování nabytí lodi Le Levant a ztrát z jejího provozování (viz 27. bod odůvodnění).

| (73) | K určení příjemců je třeba důkladný přezkum vztahů mezi subjekty spojenými s nabytím a provozováním Le Levant. |
| --- | --- |

(73)

K určení příjemců je třeba důkladný přezkum vztahů mezi subjekty spojenými s nabytím a provozováním Le Levant.

| (74) | Je třeba především připomenout, že samotným cílem způsobu financování, jak vyplývá z žádosti o schválení předložené společností CIP, bylo „nabytí parníku“ (19). |
| --- | --- |

(74)

Je třeba především připomenout, že samotným cílem způsobu financování, jak vyplývá z žádosti o schválení předložené společností CIP, bylo „nabytí parníku“ (19).

| (75) | Avšak, „CIP nedisponuje finančními prostředky potřebnými k uhrazení kupní ceny Le Levant v rámci klasického financování (hypoteční úvěr)“. CIP tedy navrhuje, že bude svou loď financovat „v rámci financování s využitím daňových podpor investicím v zámořských oblastech“, opírajícím se o „schéma financování založené na vytvoření námořního společenství spoluvlastníků“. Za tímto účelem Banka „svým klientům ke koupi nabídne podíly společenství spoluvlastníků“ a „provede veřejnou výzvu k upisování ...“ (20). |
| --- | --- |

(75)

Avšak, „CIP nedisponuje finančními prostředky potřebnými k uhrazení kupní ceny Le Levant v rámci klasického financování (hypoteční úvěr)“. CIP tedy navrhuje, že bude svou loď financovat „v rámci financování s využitím daňových podpor investicím v zámořských oblastech“, opírajícím se o „schéma financování založené na vytvoření námořního společenství spoluvlastníků“. Za tímto účelem Banka „svým klientům ke koupi nabídne podíly společenství spoluvlastníků“ a „provede veřejnou výzvu k upisování ...“ (20).

| (76) | Je tedy jasné, že účelem tohoto způsobu financování bylo umožnit CIP nabytí lodi, jejímž vlastníkem by byla společnost CIP, a že se účast investorů z řad klientů Banky omezovala na financování tohoto nabytí. |
| --- | --- |

(76)

Je tedy jasné, že účelem tohoto způsobu financování bylo umožnit CIP nabytí lodi, jejímž vlastníkem by byla společnost CIP, a že se účast investorů z řad klientů Banky omezovala na financování tohoto nabytí.

| (77) | Způsob financování zvolený za tímto účelem je velice běžný v rámci „nezdaněného“ investování v zámořských oblastech (21), a to jako „externalizace“, kdy společnost se zájmem o nabytí dlouhodobého hmotného majetku, která nemůže z důvodu nedostatku prostředků tuto investici realizovat z vlastních zdrojů, vyzve externí investory, kteří hmotný majetek koupí a dají ho k dispozici podnikateli, jenž ho používá a na konci doby jeho provozování stanovené zákonem se stává jeho vlastníkem. Při způsobu financování tohoto typu je daňové zvýhodnění částečně převedeno na nabyvatele, zatímco další část tohoto zvýhodnění si ponechá investor, který si tak zajistí návratnost své investice. Převedení výhody na nájemce se nejčastěji uskutečňuje snížením nájemného, které je vybíráno po dobu provozního období („nájemního“ způsobu financování). |
| --- | --- |

(77)

Způsob financování zvolený za tímto účelem je velice běžný v rámci „nezdaněného“ investování v zámořských oblastech (21), a to jako „externalizace“, kdy společnost se zájmem o nabytí dlouhodobého hmotného majetku, která nemůže z důvodu nedostatku prostředků tuto investici realizovat z vlastních zdrojů, vyzve externí investory, kteří hmotný majetek koupí a dají ho k dispozici podnikateli, jenž ho používá a na konci doby jeho provozování stanovené zákonem se stává jeho vlastníkem. Při způsobu financování tohoto typu je daňové zvýhodnění částečně převedeno na nabyvatele, zatímco další část tohoto zvýhodnění si ponechá investor, který si tak zajistí návratnost své investice. Převedení výhody na nájemce se nejčastěji uskutečňuje snížením nájemného, které je vybíráno po dobu provozního období („nájemního“ způsobu financování).

| (78) | Komise již zkoumala aspekty státních podpor těchto způsobů financování výletních lodí díky zvýhodněním podle Ponsova zákona ve věcech „Club Med“ (22) a „Renaissance“ (23). Posledně jmenovaná věc je zvláště relevantní pro svou podobnost s operací financování Le Levant. V obou případech se totiž jedná o investory, jejichž daňová situace umožňuje využívat osvobození od daně, kteří vytvořili společenství spoluvlastníků, kupují výletní lodě, jež mají být po určitou dobu provozovány v zámořských oblastech nájemcem (Renaissance nebo CIL), jenž se vůči investorům zavázal, že loď na konci provozního období odkoupí. |
| --- | --- |

(78)

Komise již zkoumala aspekty státních podpor těchto způsobů financování výletních lodí díky zvýhodněním podle Ponsova zákona ve věcech „Club Med“ (22) a „Renaissance“ (23). Posledně jmenovaná věc je zvláště relevantní pro svou podobnost s operací financování Le Levant. V obou případech se totiž jedná o investory, jejichž daňová situace umožňuje využívat osvobození od daně, kteří vytvořili společenství spoluvlastníků, kupují výletní lodě, jež mají být po určitou dobu provozovány v zámořských oblastech nájemcem (Renaissance nebo CIL), jenž se vůči investorům zavázal, že loď na konci provozního období odkoupí.

| (79) | Ve věci „Renaissance“ byla loď pronajata nájemci a daňová úleva poskytovaná investorům podle Ponsova zákona na něj byla převedena snížením nájemného klasickým postupem nájemního způsobu financování, jenž je popsán v 77. bodě odůvodnění. Francouzské orgány upozornily, že tento způsob financování umožňuje „skutečné postoupení daňové podpory provozovateli“. Komise (která ve svém rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že investoři jsou „přímými příjemci“ a „příjemci kvantifikovatelné podpory“ (24) konstatovala, že „RF [Renaissance] je skutečným příjemcem podpory a může být považována za skutečného vlastníka lodí, jelikož je povinna je odkoupit“. Komise tedy rozlišovala investory, přímé příjemce podpory a „skutečného“ příjemce (ve smyslu pravidel ve věci státní podpory), na kterého byly daňové výhody částečně převedeny prostřednictvím nižšího nájemného, než je tržní hodnota lodi (25). |
| --- | --- |

(79)

Ve věci „Renaissance“ byla loď pronajata nájemci a daňová úleva poskytovaná investorům podle Ponsova zákona na něj byla převedena snížením nájemného klasickým postupem nájemního způsobu financování, jenž je popsán v 77. bodě odůvodnění. Francouzské orgány upozornily, že tento způsob financování umožňuje „skutečné postoupení daňové podpory provozovateli“. Komise (která ve svém rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že investoři jsou „přímými příjemci“ a „příjemci kvantifikovatelné podpory“ (24) konstatovala, že „RF [Renaissance] je skutečným příjemcem podpory a může být považována za skutečného vlastníka lodí, jelikož je povinna je odkoupit“. Komise tedy rozlišovala investory, přímé příjemce podpory a „skutečného“ příjemce (ve smyslu pravidel ve věci státní podpory), na kterého byly daňové výhody částečně převedeny prostřednictvím nižšího nájemného, než je tržní hodnota lodi (25).

| (80) | V případě Le Levant byl převod daňových výhod investorů (přímých příjemců) na CIL zajištěn odlišným mechanismem. Ve věci „Renaissance“ totiž investoři provozovateli lodě pronajímali, zatímco v projednávané věci CIL disponuje lodí formálně pouze ze své funkce správce společenství spoluvlastníků, která je sama na svůj účet formálním provozovatelem lodi. A priori tedy neexistuje nájemní vztah, který by umožnil postoupit výhodu snížením nájemného. |
| --- | --- |

(80)

V případě Le Levant byl převod daňových výhod investorů (přímých příjemců) na CIL zajištěn odlišným mechanismem. Ve věci „Renaissance“ totiž investoři provozovateli lodě pronajímali, zatímco v projednávané věci CIL disponuje lodí formálně pouze ze své funkce správce společenství spoluvlastníků, která je sama na svůj účet formálním provozovatelem lodi. A priori tedy neexistuje nájemní vztah, který by umožnil postoupit výhodu snížením nájemného.

| (81) | Převedení výhody na CIL je konkrétně provedeno následovně. |
| --- | --- |

(81)

Převedení výhody na CIL je konkrétně provedeno následovně.

| (82) | Náklady na nabytí lodi a její provozní ztráty se projevují jako ztráty podílnických EURL. Díky daňovým zvýhodněním uděleným podle Ponsova zákona investoři mohou odepsat tyto ztráty ze svých ostatních příjmů zdanitelných daní z příjmu, takže získají daňovou úsporu, která je zhmotněním jejich daňového zvýhodnění a která je z tohoto důvodu poskytována ze státních prostředků ve smyslu práva Společenství. Investoři se však místo toho, aby si tyto daňové úspory ponechaly, zavázali, že jejich většinu použijí k navýšení kapitálu, který má pokrýt ztráty EURL. |
| --- | --- |

(82)

Náklady na nabytí lodi a její provozní ztráty se projevují jako ztráty podílnických EURL. Díky daňovým zvýhodněním uděleným podle Ponsova zákona investoři mohou odepsat tyto ztráty ze svých ostatních příjmů zdanitelných daní z příjmu, takže získají daňovou úsporu, která je zhmotněním jejich daňového zvýhodnění a která je z tohoto důvodu poskytována ze státních prostředků ve smyslu práva Společenství. Investoři se však místo toho, aby si tyto daňové úspory ponechaly, zavázali, že jejich většinu použijí k navýšení kapitálu, který má pokrýt ztráty EURL.

| (83) | Podle logických pravidel rentability by se investor snažil zvyšovat efektivnost svých investic (v tomto případě lodi) a zajistil by si takovou návratnost investic, která by pokryla jeho výdaje na jejich nabytí a zahrnovala by uspokojivé ziskové rozpětí. Ve scénáři nájemního způsobu financování ve věcech „Club Med“ a „Renaissance“ je tento výsledek dosažen prostřednictvím nájemného placeného nájemcem (toto nájemné je nicméně pro nájemce výhodné, jelikož část daňového zvýhodnění je mu přenechána formou nižšího nájemného než za tržní cenu). |
| --- | --- |

(83)

Podle logických pravidel rentability by se investor snažil zvyšovat efektivnost svých investic (v tomto případě lodi) a zajistil by si takovou návratnost investic, která by pokryla jeho výdaje na jejich nabytí a zahrnovala by uspokojivé ziskové rozpětí. Ve scénáři nájemního způsobu financování ve věcech „Club Med“ a „Renaissance“ je tento výsledek dosažen prostřednictvím nájemného placeného nájemcem (toto nájemné je nicméně pro nájemce výhodné, jelikož část daňového zvýhodnění je mu přenechána formou nižšího nájemného než za tržní cenu).

| (84) | V obvyklém scénáři by tyto náklady (jako je platba nájemného nebo krytí veškerých ztrát) nesla společnost CIL, a nikoliv investor. V dotčeném způsobu financování však tyto náklady nesou společnosti EURL a prostřednictvím mechanismu navýšení kapitálu jsou vyrovnány daňovými úsporami, které jsou státními prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. CIL je ve stejném rozsahu osvobozena od nákladů spojených s provozováním lodi, které by běžně měla nést. Na základě všech těchto důvodů Komise konstatuje, že se zde jedná o převod zvýhodnění z investorů na CIL. Je třeba nicméně poznamenat, že na CIL není převáděna celá daňová výhoda. Podle tohoto způsobu financování si totiž investoři ponechají na svůj účet daňové úspory za rok 2003, poslední provozní rok. |
| --- | --- |

(84)

V obvyklém scénáři by tyto náklady (jako je platba nájemného nebo krytí veškerých ztrát) nesla společnost CIL, a nikoliv investor. V dotčeném způsobu financování však tyto náklady nesou společnosti EURL a prostřednictvím mechanismu navýšení kapitálu jsou vyrovnány daňovými úsporami, které jsou státními prostředky ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. CIL je ve stejném rozsahu osvobozena od nákladů spojených s provozováním lodi, které by běžně měla nést. Na základě všech těchto důvodů Komise konstatuje, že se zde jedná o převod zvýhodnění z investorů na CIL. Je třeba nicméně poznamenat, že na CIL není převáděna celá daňová výhoda. Podle tohoto způsobu financování si totiž investoři ponechají na svůj účet daňové úspory za rok 2003, poslední provozní rok.

| (85) | Bez ohledu na tento technický rozdíl způsobu financování se účinky neliší od účinků způsobu financování ve věci „Renaissance“. Stejně jako ve věci „Renaissance“ totiž CIL obdržela skutečné požívací právo k lodi Le Levant po jejím dodání, které předcházelo formálnímu vlastnictví lodi, kterého skutečně nabyla po ukončení tohoto způsobu financování. Stejně tak jako ve věci „Renaissance“ je loď dána k dispozici společnosti CIL, aniž by tato za ni musela nést skutečné náklady, protože od ní není požadována žádná finanční protihodnota. Náklady, které by běžně CIL nesla při provozování lodi, jsou sníženy, což představuje výhodu pro CIL. |
| --- | --- |

(85)

Bez ohledu na tento technický rozdíl způsobu financování se účinky neliší od účinků způsobu financování ve věci „Renaissance“. Stejně jako ve věci „Renaissance“ totiž CIL obdržela skutečné požívací právo k lodi Le Levant po jejím dodání, které předcházelo formálnímu vlastnictví lodi, kterého skutečně nabyla po ukončení tohoto způsobu financování. Stejně tak jako ve věci „Renaissance“ je loď dána k dispozici společnosti CIL, aniž by tato za ni musela nést skutečné náklady, protože od ní není požadována žádná finanční protihodnota. Náklady, které by běžně CIL nesla při provozování lodi, jsou sníženy, což představuje výhodu pro CIL.

| (86) | Investoři mohou dát loď k dispozici společnosti CIL bezplatně díky daňovým výhodám, které jsou jim uděleny podle Ponsova zákona a které jim umožňují, aby prostřednictvím svých EURL odečetli ze svých zdanitelných příjmů kupní cenu lodi i ztráty svých EURL, zahrnující zejména roční náklady na kapitál a na úroky z půjčky poskytnuté Bankou na koupi podílů. Odpočty z příjmů EURL zahrnují také jejich příslušné podíly na provozním výsledku Le Levant do výše zaručené společností CIL. |
| --- | --- |

(86)

Investoři mohou dát loď k dispozici společnosti CIL bezplatně díky daňovým výhodám, které jsou jim uděleny podle Ponsova zákona a které jim umožňují, aby prostřednictvím svých EURL odečetli ze svých zdanitelných příjmů kupní cenu lodi i ztráty svých EURL, zahrnující zejména roční náklady na kapitál a na úroky z půjčky poskytnuté Bankou na koupi podílů. Odpočty z příjmů EURL zahrnují také jejich příslušné podíly na provozním výsledku Le Levant do výše zaručené společností CIL.

| (87) | Cílem tohoto způsobu financování a krytí finančních a alespoň částečně i provozních nákladů Le Levant ze strany investorů prostřednictvím mechanismu povinného navyšování kapitálu EURL je zajistit společnosti CIL prospěch z výhod poskytnutých podle Ponsova zákona. Tento mechanismus převodu podpory byl podmínkou stanovenou v žádosti o schválení a jako takový byl odsouhlasen francouzskými orgány. Tento převod prostředků od investorů na společenství spoluvlastníků umožňuje dotovat provozování Le Levant společností CIL. Bez tohoto mechanismu by provozování lodi poluečností CIL nebylo ekonomicky únosné. |
| --- | --- |

(87)

Cílem tohoto způsobu financování a krytí finančních a alespoň částečně i provozních nákladů Le Levant ze strany investorů prostřednictvím mechanismu povinného navyšování kapitálu EURL je zajistit společnosti CIL prospěch z výhod poskytnutých podle Ponsova zákona. Tento mechanismus převodu podpory byl podmínkou stanovenou v žádosti o schválení a jako takový byl odsouhlasen francouzskými orgány. Tento převod prostředků od investorů na společenství spoluvlastníků umožňuje dotovat provozování Le Levant společností CIL. Bez tohoto mechanismu by provozování lodi poluečností CIL nebylo ekonomicky únosné.

| (88) | Investoři budou mít hmatatelný výnos z financování na konci operace, až budou jejich podíly odkoupeny a oni si budou moci ponechat na svůj účet daňové úspory za rok 2003, tedy za poslední provozní rok (který není použit na půjčku povinným navýšením kapitálu). |
| --- | --- |

(88)

Investoři budou mít hmatatelný výnos z financování na konci operace, až budou jejich podíly odkoupeny a oni si budou moci ponechat na svůj účet daňové úspory za rok 2003, tedy za poslední provozní rok (který není použit na půjčku povinným navýšením kapitálu).

| (89) | Tímto způsobem jsou rozděleny státní prostředky (tvořené daňovými úsporami investorů) mezi společnost CIL, na níž je převedena téměř celá část podpory, a investory. Výhody převedené na CIL tvoří částka, o kterou je navýšen kapitál EURL, po výzvě, na niž reagovali investoři. |
| --- | --- |

(89)

Tímto způsobem jsou rozděleny státní prostředky (tvořené daňovými úsporami investorů) mezi společnost CIL, na níž je převedena téměř celá část podpory, a investory. Výhody převedené na CIL tvoří částka, o kterou je navýšen kapitál EURL, po výzvě, na niž reagovali investoři.

| (90) | Připomínky CIL, podle nichž Komise neprokázala, že podpora umožňovala provozovat Le Levant za výhodnějších podmínek, je tedy třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(90)

Připomínky CIL, podle nichž Komise neprokázala, že podpora umožňovala provozovat Le Levant za výhodnějších podmínek, je tedy třeba zamítnout.

| (91) | Pokud jde o prodejní cenu Le Levant pro CIL v lednu 2004, s ohledem na informace, které má Komise k dispozici, se zdá, že neobsahuje darovací prvek ve prospěch společnosti CIL. Podle CIL totiž nezávislý lodní zprostředkovatel odhadl, že prodejní cena je vyšší než tržní hodnota lodi. Komise nemá k dispozici jiné skutečnosti, které by vyvrátily tyto informace. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o prodejní cenu Le Levant pro CIL v lednu 2004, s ohledem na informace, které má Komise k dispozici, se zdá, že neobsahuje darovací prvek ve prospěch společnosti CIL. Podle CIL totiž nezávislý lodní zprostředkovatel odhadl, že prodejní cena je vyšší než tržní hodnota lodi. Komise nemá k dispozici jiné skutečnosti, které by vyvrátily tyto informace.

2.2   Označení příjemců státních prostředků jako „podnik“

| (92) | Další podmínkou k označení za státní podporu je zvýhodnění určitých podniků (nebo určitých odvětví výroby). Pojem podnik ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy se vztahuje na všechny subjekty vykonávající hospodářskou činnost bez ohledu na právní status tohoto subjektu a jeho způsob financování. Jakákoliv činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování služeb na daném trhu představuje hospodářskou činnost (26). |
| --- | --- |

(92)

Další podmínkou k označení za státní podporu je zvýhodnění určitých podniků (nebo určitých odvětví výroby). Pojem podnik ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy se vztahuje na všechny subjekty vykonávající hospodářskou činnost bez ohledu na právní status tohoto subjektu a jeho způsob financování. Jakákoliv činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování služeb na daném trhu představuje hospodářskou činnost (26).

| (93) | Soudní dvůr Evropských společenství ve věci Cassa di Risparmio, kde musel rozlišovat mezi osobou „hospodářského subjektu v přímém kontaktu s trhem a nepřímo jiného subjektu ovládajícího tento subjekt v rámci jedné hospodářské jednotky, kterou společně tvoří“ měl naopak zato, že „pouhé držení podílů, dokonce majoritních, pokud umožňuje pouze výkon práv spojených s postavením akcionáře nebo společníka, jakož i případně přijímání dividend, pouhých plodů z vlastnictví zboží, nepostačuje k určení hospodářské činnosti subjektu vlastnícího tyto podíly“ (27). |
| --- | --- |

(93)

Soudní dvůr Evropských společenství ve věci Cassa di Risparmio, kde musel rozlišovat mezi osobou „hospodářského subjektu v přímém kontaktu s trhem a nepřímo jiného subjektu ovládajícího tento subjekt v rámci jedné hospodářské jednotky, kterou společně tvoří“ měl naopak zato, že „pouhé držení podílů, dokonce majoritních, pokud umožňuje pouze výkon práv spojených s postavením akcionáře nebo společníka, jakož i případně přijímání dividend, pouhých plodů z vlastnictví zboží, nepostačuje k určení hospodářské činnosti subjektu vlastnícího tyto podíly“ (27).

| (94) | Judikatura tedy uvádí, že se označení podnik musí kromě právní formy zakládat na analýze hospodářské reality příslušného případu. Označení CIL a investorů jako podnik se tedy musí zakládat na analýze hospodářských vztahů spojených se způsobem financování, aby bylo možné určit, jak je fakticky prováděna hospodářská činnost spočívající v provozování Le Levant jako výletní lodi. |
| --- | --- |

(94)

Judikatura tedy uvádí, že se označení podnik musí kromě právní formy zakládat na analýze hospodářské reality příslušného případu. Označení CIL a investorů jako podnik se tedy musí zakládat na analýze hospodářských vztahů spojených se způsobem financování, aby bylo možné určit, jak je fakticky prováděna hospodářská činnost spočívající v provozování Le Levant jako výletní lodi.

| (95) | Je třeba především uvést, že podle formálních pravidel způsobu financování vystupují jako vlastníci a provozovatelé lodi na vlastní účet investoři prostřednictvím svých EURL, přičemž se úloha CIL omezuje na správu lodi „na účet a riziko společenství spoluvlastníků“ (28). Samozřejmě lze jednoznačně předpokládat, že vlastník-provozovatel svěří běžnou správu své hospodářské činnosti správci, aniž by se tím vymykal z označení podnik ve smyslu pravidel ve věci státních podpor, avšak za podmínky, že splňuje určující kritéria stanovená judikaturou, tedy že se zabývá činností nabízející zboží a služby na daném trhu a že se neomezuje na držení podílů a přijímání dividend. |
| --- | --- |

(95)

Je třeba především uvést, že podle formálních pravidel způsobu financování vystupují jako vlastníci a provozovatelé lodi na vlastní účet investoři prostřednictvím svých EURL, přičemž se úloha CIL omezuje na správu lodi „na účet a riziko společenství spoluvlastníků“ (28). Samozřejmě lze jednoznačně předpokládat, že vlastník-provozovatel svěří běžnou správu své hospodářské činnosti správci, aniž by se tím vymykal z označení podnik ve smyslu pravidel ve věci státních podpor, avšak za podmínky, že splňuje určující kritéria stanovená judikaturou, tedy že se zabývá činností nabízející zboží a služby na daném trhu a že se neomezuje na držení podílů a přijímání dividend.

| (96) | V projednávaném případě Komise zjistila, že podle stanov společenství spoluvlastníků bude každý investor vykonávat svá práva k lodi prostřednictvím svých podílů, přičemž tato práva lze vykonávat pouze kolektivně (každý podíl dává také právo na poměrnou část příjmů z provozování). Investoři vykonávají svá práva v rámci valné hromady spoluvlastníků, kdy má každý podílník hlasovací právo v poměru ke svému spoluvlastnickému podílu. Z tohoto hlediska je situace investorů srovnatelná s akcionáři či společníky. |
| --- | --- |

(96)

V projednávaném případě Komise zjistila, že podle stanov společenství spoluvlastníků bude každý investor vykonávat svá práva k lodi prostřednictvím svých podílů, přičemž tato práva lze vykonávat pouze kolektivně (každý podíl dává také právo na poměrnou část příjmů z provozování). Investoři vykonávají svá práva v rámci valné hromady spoluvlastníků, kdy má každý podílník hlasovací právo v poměru ke svému spoluvlastnickému podílu. Z tohoto hlediska je situace investorů srovnatelná s akcionáři či společníky.

| (97) | Investoři nejsou ani aktivně zapojeni do hospodářské činnosti Le Levant, která je zcela svěřena společnosti CIL. Z mandátu ke správě totiž vyplývá, že společnosti CIL jsou svěřeny veškeré aspekty provozování lodi a že má veškeré potřebné pravomoci, takže je vyloučeno jakékoliv zapojení investorů do provozování. Je tedy třeba konstatovat toto:






  — | CIL je pověřena stavbou, údržbou, provozováním a technickou a obchodní správou lodi, |
| --- | --- | --- |

(97)

Investoři nejsou ani aktivně zapojeni do hospodářské činnosti Le Levant, která je zcela svěřena společnosti CIL. Z mandátu ke správě totiž vyplývá, že společnosti CIL jsou svěřeny veškeré aspekty provozování lodi a že má veškeré potřebné pravomoci, takže je vyloučeno jakékoliv zapojení investorů do provozování. Je tedy třeba konstatovat toto:

—

CIL je pověřena stavbou, údržbou, provozováním a technickou a obchodní správou lodi,

| — | CIL organizuje správu ubytování a restauračních služeb, zastávek a turistických okruhů. CIL je svěřena správa nákladů na kotvení v přístavu, na řízení lodi atd. Obecněji řečeno společnost CIL spravuje loď za co nejlepších hospodářských podmínek a „je zmocněna k uzavírání veškerých smluv o nájmu lodi a obecněji řečeno k vedení všech obchodních jednání“ (čl. 3 odst. 1 mandátu ke správě). Společenství spoluvlastníků tedy dalo společnosti CIL skutečně „volnou ruku“, pokud jde o to, co tvoří samotnou podstatu dotčené hospodářské činnosti, tedy nabídky okružních plaveb na lodi Le Levant, |
| --- | --- |

—

CIL organizuje správu ubytování a restauračních služeb, zastávek a turistických okruhů. CIL je svěřena správa nákladů na kotvení v přístavu, na řízení lodi atd. Obecněji řečeno společnost CIL spravuje loď za co nejlepších hospodářských podmínek a „je zmocněna k uzavírání veškerých smluv o nájmu lodi a obecněji řečeno k vedení všech obchodních jednání“ (čl. 3 odst. 1 mandátu ke správě). Společenství spoluvlastníků tedy dalo společnosti CIL skutečně „volnou ruku“, pokud jde o to, co tvoří samotnou podstatu dotčené hospodářské činnosti, tedy nabídky okružních plaveb na lodi Le Levant,

| — | „Správce má vůči třetím osobám veškeré pravomoci týkající se správy majetku a obchodů společenství spoluvlastníků a může provádět veškeré správní úkony, včetně odstrojení lodi, avšak nemá dispoziční práva k majetku“ (článek 6 mandátu ke správě). Společenství spoluvlastníků tedy dává CIL téměř úplnou samostatnost, přičemž CIL může dokonce z vlastního rozhodnutí a bez porady s investory přistoupit k odstavení lodi, tedy přestat ji provozovat, |
| --- | --- |

—

„Správce má vůči třetím osobám veškeré pravomoci týkající se správy majetku a obchodů společenství spoluvlastníků a může provádět veškeré správní úkony, včetně odstrojení lodi, avšak nemá dispoziční práva k majetku“ (článek 6 mandátu ke správě). Společenství spoluvlastníků tedy dává CIL téměř úplnou samostatnost, přičemž CIL může dokonce z vlastního rozhodnutí a bez porady s investory přistoupit k odstavení lodi, tedy přestat ji provozovat,

| — | Podle článku 6 mandátu ke správě správce „zajistí nebo dá zajistit na účet společenství spoluvlastníků zejména tyto úkony: – nábor a řízení personálu, organizaci práce na palubě ... . Pravomoci, které jsou správci takto přiznané, jsou natolik rozsáhlé, aby mohl zajišťovat správu společenství spoluvlastníků co možná nejsvobodněji“. |
| --- | --- |

—

Podle článku 6 mandátu ke správě správce „zajistí nebo dá zajistit na účet společenství spoluvlastníků zejména tyto úkony: – nábor a řízení personálu, organizaci práce na palubě ... . Pravomoci, které jsou správci takto přiznané, jsou natolik rozsáhlé, aby mohl zajišťovat správu společenství spoluvlastníků co možná nejsvobodněji“.

| (98) | Vyvázání se investorů z provozování nevyplývá z obchodní volby, pro niž by se mohli svobodně rozhodnout, ale je dáno samotnou konstrukcí způsobu financování. Podle jejich investičních smluv totiž každou podílnickou společnost řídí dva spolusprávci, kteří jsou pracovníky Banky. Veškeré praktické aspekty založení a provozování těchto podílnických společností mají na starost tito správci nebo osoby pracující pro Banku a podílnické společnosti jsou na valné hromadě společenství spoluvlastníků (kde by investoři mohli teoreticky vykonávat svá práva k lodi a k jejímu provozování) zastoupeni těmito správci, a nikoliv svými společníky. Investor však nemůže jmenovat jiné správce nebo dokonce sám na sebe převzít řízení své EURL, ledaže by se zřekl „příslibu koupě“ podílů ze strany Banky, který je zárukou výnosu jeho investice. Co se týká výběru správce společenství spoluvlastníků a obsahu jeho mandátu, společnost CIL byla jmenována ve stanovách společenství (sepsaných Bankou a společností CIP) a prakticky může být odvolána pouze z důvodu závažného nebo úmyslného pochybení. Komise tedy konstatuje, že ve způsobu financování není žádný mechanismus umožňující skutečné zapojení společenství spoluvlastníků do provozování Le Levant jako výletní lodi, to znamená do samotné hospodářské činnosti, která je výlučnou záležitostí CIL. Z výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že investoři podepsali smlouvu o přistoupení k projektu, jejíž podmínky nemohli svobodně určit. |
| --- | --- |

(98)

Vyvázání se investorů z provozování nevyplývá z obchodní volby, pro niž by se mohli svobodně rozhodnout, ale je dáno samotnou konstrukcí způsobu financování. Podle jejich investičních smluv totiž každou podílnickou společnost řídí dva spolusprávci, kteří jsou pracovníky Banky. Veškeré praktické aspekty založení a provozování těchto podílnických společností mají na starost tito správci nebo osoby pracující pro Banku a podílnické společnosti jsou na valné hromadě společenství spoluvlastníků (kde by investoři mohli teoreticky vykonávat svá práva k lodi a k jejímu provozování) zastoupeni těmito správci, a nikoliv svými společníky. Investor však nemůže jmenovat jiné správce nebo dokonce sám na sebe převzít řízení své EURL, ledaže by se zřekl „příslibu koupě“ podílů ze strany Banky, který je zárukou výnosu jeho investice. Co se týká výběru správce společenství spoluvlastníků a obsahu jeho mandátu, společnost CIL byla jmenována ve stanovách společenství (sepsaných Bankou a společností CIP) a prakticky může být odvolána pouze z důvodu závažného nebo úmyslného pochybení. Komise tedy konstatuje, že ve způsobu financování není žádný mechanismus umožňující skutečné zapojení společenství spoluvlastníků do provozování Le Levant jako výletní lodi, to znamená do samotné hospodářské činnosti, která je výlučnou záležitostí CIL. Z výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že investoři podepsali smlouvu o přistoupení k projektu, jejíž podmínky nemohli svobodně určit.

| (99) | Je také důležité uvést, že ve vztahu mezi vlastníkem-provozovatelem a správcem nese hospodářské riziko spojené s provozováním majetku obvykle vlastník, přičemž správce pobírá odměnu za své služby a není zainteresován na provozních hospodářských výsledcích. V případě Le Levant však na sebe investoři, kteří dostali záruku výnosu od předkladatelů projektu, neberou skutečná rizika spojená s provozováním Le Levant. Tato rizika nese ve skutečnosti CIL, která sice disponuje pouze dvěma ze 740 podílů společenství spoluvlastníků, ale přistoupila na to, že na sebe vezme veškerou odpovědnost za ztráty přesahující předpokládanou výši ztrát podle výhledů provozování na období 1996–2003. Komise konstatuje, že toto rozdělení rizik, které se liší od obvyklého vztahu mezi provozovatelem a správcem, vypovídá o skutečnosti, že obchodní činnost spočívá pouze na společnosti CIL. |
| --- | --- |

(99)

Je také důležité uvést, že ve vztahu mezi vlastníkem-provozovatelem a správcem nese hospodářské riziko spojené s provozováním majetku obvykle vlastník, přičemž správce pobírá odměnu za své služby a není zainteresován na provozních hospodářských výsledcích. V případě Le Levant však na sebe investoři, kteří dostali záruku výnosu od předkladatelů projektu, neberou skutečná rizika spojená s provozováním Le Levant. Tato rizika nese ve skutečnosti CIL, která sice disponuje pouze dvěma ze 740 podílů společenství spoluvlastníků, ale přistoupila na to, že na sebe vezme veškerou odpovědnost za ztráty přesahující předpokládanou výši ztrát podle výhledů provozování na období 1996–2003. Komise konstatuje, že toto rozdělení rizik, které se liší od obvyklého vztahu mezi provozovatelem a správcem, vypovídá o skutečnosti, že obchodní činnost spočívá pouze na společnosti CIL.

| (100) | Je tedy správné, že projekt Le Levant byl potenciálním investorům popsán nikoliv jako nabídka k účasti na organizaci a obchodování s okružními plavbami na lodi Le Levant, ale jako „výnosná investice, bez rizika a bez starostí se správou“ (29). O skutečných vztazích mezi CIL a investory také jasně vypovídá, že je „CIP v podobě své dceřiné společnosti CIL“ označena jako „rejdařská společnost a správce společenství spoluvlastníků“ (30). |
| --- | --- |

(100)

Je tedy správné, že projekt Le Levant byl potenciálním investorům popsán nikoliv jako nabídka k účasti na organizaci a obchodování s okružními plavbami na lodi Le Levant, ale jako „výnosná investice, bez rizika a bez starostí se správou“ (29). O skutečných vztazích mezi CIL a investory také jasně vypovídá, že je „CIP v podobě své dceřiné společnosti CIL“ označena jako „rejdařská společnost a správce společenství spoluvlastníků“ (30).

| (101) | Taková organizace dokonale odráží cíl způsobu financování, podle něhož má CIL získat loď a investoři mají vystupovat pouze za účelem jejího financování, aniž by měli zájem o účast na jejím provozování. Skutečnost, že investoři jsou prostřednictvím svých společností formálními vlastníky lodi, vyplývá pouze z daňové struktury způsobu financování, ale neodpovídá skutečné účasti na jejím obchodním provozování. |
| --- | --- |

(101)

Taková organizace dokonale odráží cíl způsobu financování, podle něhož má CIL získat loď a investoři mají vystupovat pouze za účelem jejího financování, aniž by měli zájem o účast na jejím provozování. Skutečnost, že investoři jsou prostřednictvím svých společností formálními vlastníky lodi, vyplývá pouze z daňové struktury způsobu financování, ale neodpovídá skutečné účasti na jejím obchodním provozování.

| (102) | Činnost investorů se omezuje na účast z pohledu výnosu, bez jakékoliv skutečné účasti na provozování Le Levant. CIL, formálně pouhý správce, má naopak zaručeno, že po ukončení tohoto způsobu financování získá výhradní vlastnictví lodi za cenu, jejíž způsob výpočtu byl stanoven předem, a po dobu, než jsou jeho práva k lodi právně formalizována, nezávisle (vůči investorům) rozhoduje o způsobu jejího provozování. Co se týká veškerého obchodního provozování Le Levant, CIL tedy jedná jako skutečný vlastník lodi. |
| --- | --- |

(102)

Činnost investorů se omezuje na účast z pohledu výnosu, bez jakékoliv skutečné účasti na provozování Le Levant. CIL, formálně pouhý správce, má naopak zaručeno, že po ukončení tohoto způsobu financování získá výhradní vlastnictví lodi za cenu, jejíž způsob výpočtu byl stanoven předem, a po dobu, než jsou jeho práva k lodi právně formalizována, nezávisle (vůči investorům) rozhoduje o způsobu jejího provozování. Co se týká veškerého obchodního provozování Le Levant, CIL tedy jedná jako skutečný vlastník lodi.

| (103) | Co se týká provozování Le Levant, pouze společnost CIL lze označit jako podnik ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Jelikož investoři nejsou podnikem v tomto smyslu, výhody, které získali ze státních prostředků v rámci způsobu financování Le Levant nezakládají státní podporu. |
| --- | --- |

(103)

Co se týká provozování Le Levant, pouze společnost CIL lze označit jako podnik ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Jelikož investoři nejsou podnikem v tomto smyslu, výhody, které získali ze státních prostředků v rámci způsobu financování Le Levant nezakládají státní podporu.

| (104) | Co se týká statusu loděnice, Komise konstatuje, že připomínky zúčastněných stran v tomto ohledu nepřinášejí žádný důkaz o výhodě financované ze státních prostředků ve prospěch loděnice. Formální vyšetřovací řízení tedy neodhalilo žádný důkaz, který by umožňoval mít loděnici za příjemce podpory. |
| --- | --- |

(104)

Co se týká statusu loděnice, Komise konstatuje, že připomínky zúčastněných stran v tomto ohledu nepřinášejí žádný důkaz o výhodě financované ze státních prostředků ve prospěch loděnice. Formální vyšetřovací řízení tedy neodhalilo žádný důkaz, který by umožňoval mít loděnici za příjemce podpory.

2.3   Selektivní povaha opatření

| (105) | Specifičnost státního opatření, a to jeho selektivní povaha, zakládá jednu z charakteristik pojmu státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Z tohoto důvodu je důležité ověřit, zda dotčené daňové opatření obsahuje zvýhodnění výhradně pro určité podniky nebo určitá odvětví výroby, či nikoliv (31). |
| --- | --- |

(105)

Specifičnost státního opatření, a to jeho selektivní povaha, zakládá jednu z charakteristik pojmu státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Z tohoto důvodu je důležité ověřit, zda dotčené daňové opatření obsahuje zvýhodnění výhradně pro určité podniky nebo určitá odvětví výroby, či nikoliv (31).

| (106) | Aby mohlo být opatření v zásadě označeno za státní podporu, podniky jejích příjemců musí náležet do skupiny přesně vymezené právním nebo faktickým použitím kritéria zavedeného daným opatřením (32). V projednávané věci postačuje uvést, že zkoumané opatření je použitím Ponsova zákona, jelikož daňový režim se týká pouze investic prováděných v určitých francouzských zámořských správních celcích a jehož selektivní povahu Komise uznala již ve svém rozhodnutí ze dne 27. ledna 1993, že nebude vznášet námitky proti režimu státní podpory zavedenému Ponsovým zákonem (33). |
| --- | --- |

(106)

Aby mohlo být opatření v zásadě označeno za státní podporu, podniky jejích příjemců musí náležet do skupiny přesně vymezené právním nebo faktickým použitím kritéria zavedeného daným opatřením (32). V projednávané věci postačuje uvést, že zkoumané opatření je použitím Ponsova zákona, jelikož daňový režim se týká pouze investic prováděných v určitých francouzských zámořských správních celcích a jehož selektivní povahu Komise uznala již ve svém rozhodnutí ze dne 27. ledna 1993, že nebude vznášet námitky proti režimu státní podpory zavedenému Ponsovým zákonem (33).

| (107) | Komise se domnívá, že selektivní povaha dotčeného režimu je dostatečně prokázána skutečností, že vyplývá z použití selektivního režimu Ponsova zákona, a že tudíž není třeba, aby zaujímala stanovisko vůči povaze posuzování náležejícího francouzským orgánům při schvalování ve smyslu článku 238a HA IIIb ODZ, kterýžto aspekt Komise uplatnila pouze pro úplnost. |
| --- | --- |

(107)

Komise se domnívá, že selektivní povaha dotčeného režimu je dostatečně prokázána skutečností, že vyplývá z použití selektivního režimu Ponsova zákona, a že tudíž není třeba, aby zaujímala stanovisko vůči povaze posuzování náležejícího francouzským orgánům při schvalování ve smyslu článku 238a HA IIIb ODZ, kterýžto aspekt Komise uplatnila pouze pro úplnost.

2.4   Podmínky ovlivňování obchodu mezi členskými státy a narušování hospodářské soutěže

| (108) | Francouzské orgány a CIL uplatnily, že loď Le Levant byla provozována ze Saint-Pierre-et-Miquelon, tedy na velmi omezeném trhu, kde nepůsobila žádná jiná společnost provozující okružní plavby. CIL také uvedla, že kapacita Le Levant je malá a že její nabídka byla zaměřena převážně na severoamerické zákazníky. Z těchto důvodů francouzské orgány a CIL zpochybňují, že by zvýhodnění udělené společnosti CIL mohlo mít účinek narušování hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(108)

Francouzské orgány a CIL uplatnily, že loď Le Levant byla provozována ze Saint-Pierre-et-Miquelon, tedy na velmi omezeném trhu, kde nepůsobila žádná jiná společnost provozující okružní plavby. CIL také uvedla, že kapacita Le Levant je malá a že její nabídka byla zaměřena převážně na severoamerické zákazníky. Z těchto důvodů francouzské orgány a CIL zpochybňují, že by zvýhodnění udělené společnosti CIL mohlo mít účinek narušování hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

| (109) | V této souvislosti je třeba připomenout, že podpora zaměřená na osvobození podnikatelského subjektu od nákladů, které by jinak musel nést v rámci svého běžného provozu nebo své běžné činnosti, v zásadě narušují hospodářskou soutěž (34). Soud totiž již rozhodl, že každé poskytnutí podpory podniku, který vykonává svou činnost na trhu Společenství, může způsobit narušování hospodářské soutěže a ovlivnit obchod mezi členskými státy (35). |
| --- | --- |

(109)

V této souvislosti je třeba připomenout, že podpora zaměřená na osvobození podnikatelského subjektu od nákladů, které by jinak musel nést v rámci svého běžného provozu nebo své běžné činnosti, v zásadě narušují hospodářskou soutěž (34). Soud totiž již rozhodl, že každé poskytnutí podpory podniku, který vykonává svou činnost na trhu Společenství, může způsobit narušování hospodářské soutěže a ovlivnit obchod mezi členskými státy (35).

| (110) | Komise se domnívá, že není správné považovat okružní plavby s místem nalodění na Saint-Pierre-et-Miquelon za samostatný trh. Je pravděpodobné, že spotřebitel, který by měl v úmyslu se vydat na okružní plavbu v této oblasti, by mohl vzít v úvahu i okružní plavby do jiných destinací nebo z jiných přístavů, a že jeho volbu by určovala řada faktorů, mezi nimiž je i cena, která by mohla být ovlivněna zkoumaným opatřením. Okružní plavby jsou tedy součástí většího trhu a pokud dotčené daňové zvýhodnění osvobozuje CIL od nákladů, které by jinak nesla při financování své hospodářské činnosti, podpora může způsobit narušování hospodářské soutěže na tomto trhu. |
| --- | --- |

(110)

Komise se domnívá, že není správné považovat okružní plavby s místem nalodění na Saint-Pierre-et-Miquelon za samostatný trh. Je pravděpodobné, že spotřebitel, který by měl v úmyslu se vydat na okružní plavbu v této oblasti, by mohl vzít v úvahu i okružní plavby do jiných destinací nebo z jiných přístavů, a že jeho volbu by určovala řada faktorů, mezi nimiž je i cena, která by mohla být ovlivněna zkoumaným opatřením. Okružní plavby jsou tedy součástí většího trhu a pokud dotčené daňové zvýhodnění osvobozuje CIL od nákladů, které by jinak nesla při financování své hospodářské činnosti, podpora může způsobit narušování hospodářské soutěže na tomto trhu.

| (111) | Co se týká ovlivňování obchodu mezi členskými státy, Komise zaznamenala, že nabídka Le Levant byla zaměřena převážně na severoamerické zákazníky a že CIL za tímto účelem spolupracovala s americkou cestovní kanceláří, která zajišťovala reklamu a prodej okružních plaveb. Komise přesto poukazuje na to, že není vyloučeno, že by podpora mohla narušovat hospodářskou soutěž i v případech, kdy příjemce vyváží téměř celou svou výrobu mimo Společenství (36). Navíc bylo zjištěno, že okružní plavby byly předmětem i určitého obchodování v Evropě. |
| --- | --- |

(111)

Co se týká ovlivňování obchodu mezi členskými státy, Komise zaznamenala, že nabídka Le Levant byla zaměřena převážně na severoamerické zákazníky a že CIL za tímto účelem spolupracovala s americkou cestovní kanceláří, která zajišťovala reklamu a prodej okružních plaveb. Komise přesto poukazuje na to, že není vyloučeno, že by podpora mohla narušovat hospodářskou soutěž i v případech, kdy příjemce vyváží téměř celou svou výrobu mimo Společenství (36). Navíc bylo zjištěno, že okružní plavby byly předmětem i určitého obchodování v Evropě.

| (112) | Dotčené opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(112)

Dotčené opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy.

2.5   Intenzita podpory

| (113) | Komise se domnívá, že podpora představuje veškeré daňové úspory, jež investoři převáděli na své podílnické společnosti za účelem navyšování kapitálu, k němuž se zavázali v rámci svého přistoupení ke způsobu financování Le Levant. |
| --- | --- |

(113)

Komise se domnívá, že podpora představuje veškeré daňové úspory, jež investoři převáděli na své podílnické společnosti za účelem navyšování kapitálu, k němuž se zavázali v rámci svého přistoupení ke způsobu financování Le Levant.

| (114) | Francouzské orgány prohlásily, že nejsou schopny vyčíslit daňové úspory bez individuálního přezkumu daňové situace každého investora. |
| --- | --- |

(114)

Francouzské orgány prohlásily, že nejsou schopny vyčíslit daňové úspory bez individuálního přezkumu daňové situace každého investora.

| (115) | Komise se každopádně necítí povinna přesně vyčíslit výši podpory, ale jen upřesnit základy tohoto výpočtu. Nicméně uvádí, aniž je dotčen výpočet celkové výše podpory, že podle odhadů Banky založených na profilu „typického investora“ (37), by daňové úspory vytvořené díky odpočtu pouhé kupní ceny lodi umožnily vklad kapitálu ve výši 278 506 FRF za každé dva podíly, to znamená, celkem 102 490 200 FRF za 729 podílů prodaných investorům, což představuje intenzitu v poměru k ceně lodi přibližně 44,8 %. |
| --- | --- |

(115)

Komise se každopádně necítí povinna přesně vyčíslit výši podpory, ale jen upřesnit základy tohoto výpočtu. Nicméně uvádí, aniž je dotčen výpočet celkové výše podpory, že podle odhadů Banky založených na profilu „typického investora“ (37), by daňové úspory vytvořené díky odpočtu pouhé kupní ceny lodi umožnily vklad kapitálu ve výši 278 506 FRF za každé dva podíly, to znamená, celkem 102 490 200 FRF za 729 podílů prodaných investorům, což představuje intenzitu v poměru k ceně lodi přibližně 44,8 %.

3.   Slučitelnost podpory se společným trhem

| (116) | Poté, co Komise konstatovala, že dotčené opatření zakládá státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, je třeba přezkoumat její slučitelnost se společným trhem. V tomto ohledu Komise uvedla ve svých rozhodnutích o zahájení řízení, že se domnívá, že podpora musí být zkoumána ve světle směrnice 90/684/EHS a zejména, co se týká účelu podpory, čl. 4 odst. 7 uvedené směrnice (38). Relevantnost tohoto právního základu zpochybnily francouzské orgány a zúčastněné strany z důvodů uvedených v částech IV. a V. Je tedy třeba především odůvodnit volbu tohoto právního základu. |
| --- | --- |

(116)

Poté, co Komise konstatovala, že dotčené opatření zakládá státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, je třeba přezkoumat její slučitelnost se společným trhem. V tomto ohledu Komise uvedla ve svých rozhodnutích o zahájení řízení, že se domnívá, že podpora musí být zkoumána ve světle směrnice 90/684/EHS a zejména, co se týká účelu podpory, čl. 4 odst. 7 uvedené směrnice (38). Relevantnost tohoto právního základu zpochybnily francouzské orgány a zúčastněné strany z důvodů uvedených v částech IV. a V. Je tedy třeba především odůvodnit volbu tohoto právního základu.

| (117) | Komise ve svém rozhodnutí ze dne 27. ledna 1993 nevznést námitky ve věci státní podpory týkající se Ponsova zákona výslovně stanovila, že se „na poskytování předmětných podpor vztahují pravidla a právní rámec Společenství týkající se určitých odvětví průmyslové činnosti“. Uvedené rozhodnutí se tudíž nevztahuje na zkoumanou podporu, pokud tato podpora spadá do působnosti směrnice 90/684/EHS. |
| --- | --- |

(117)

Komise ve svém rozhodnutí ze dne 27. ledna 1993 nevznést námitky ve věci státní podpory týkající se Ponsova zákona výslovně stanovila, že se „na poskytování předmětných podpor vztahují pravidla a právní rámec Společenství týkající se určitých odvětví průmyslové činnosti“. Uvedené rozhodnutí se tudíž nevztahuje na zkoumanou podporu, pokud tato podpora spadá do působnosti směrnice 90/684/EHS.

| (118) | Francie a zúčastněné strany tvrdí, že směrnice 90/684/EHS se použije pouze na podpory ve prospěch stavitele lodí a že pokud Komise nezjistila výhodu poskytnutou loděnici, která postavila Le Levant, směrnici 90/684/EHS nelze v projednávané věci použít. Komise nemůže s tímto argumentem souhlasit. Ze samotného znění čl. 3 odst. 1 směrnice 90/684/EHS totiž vyplývá, že se použije na „všechny formy pomoci poskytované rejdařům a třetím osobám, které jsou poskytovány jako podpora na stavbu nebo přestavbu lodí“. Pro použití směrnice 90/684/EHS, jejímž záměrem je podpora „lodního stavitelství“, a nikoliv stavitelů lodí, je tedy určující účel podpory, a nikoliv druh příjemce. Tento výklad nachází podporu v rozhodnutí Soudního dvora, který v reakci na argument, podle něhož by měly být v rámci směrnice 90/684/EHS zohledněny pouze podpory poskytované na výrobu lodí, a nikoliv na jejich provozování, soudil, že její ustanovení lze použít „nejen na všechny formy podpory výroby stanovené v čl. 3 odst. 2 posledně jmenované směrnice týkající se všech forem podpor poskytovaných rejdařským společnostem nebo třetím osobám, pokud jsou tyto podpory skutečně použity na stavbu nebo přestavbu lodí v loděnicích Společenství“ (39). |
| --- | --- |

(118)

Francie a zúčastněné strany tvrdí, že směrnice 90/684/EHS se použije pouze na podpory ve prospěch stavitele lodí a že pokud Komise nezjistila výhodu poskytnutou loděnici, která postavila Le Levant, směrnici 90/684/EHS nelze v projednávané věci použít. Komise nemůže s tímto argumentem souhlasit. Ze samotného znění čl. 3 odst. 1 směrnice 90/684/EHS totiž vyplývá, že se použije na „všechny formy pomoci poskytované rejdařům a třetím osobám, které jsou poskytovány jako podpora na stavbu nebo přestavbu lodí“. Pro použití směrnice 90/684/EHS, jejímž záměrem je podpora „lodního stavitelství“, a nikoliv stavitelů lodí, je tedy určující účel podpory, a nikoliv druh příjemce. Tento výklad nachází podporu v rozhodnutí Soudního dvora, který v reakci na argument, podle něhož by měly být v rámci směrnice 90/684/EHS zohledněny pouze podpory poskytované na výrobu lodí, a nikoliv na jejich provozování, soudil, že její ustanovení lze použít „nejen na všechny formy podpory výroby stanovené v čl. 3 odst. 2 posledně jmenované směrnice týkající se všech forem podpor poskytovaných rejdařským společnostem nebo třetím osobám, pokud jsou tyto podpory skutečně použity na stavbu nebo přestavbu lodí v loděnicích Společenství“ (39).

| (119) | Komise tudíž potvrzuje, že je nutné posoudit slučitelnost podpory se společným trhem podle směrnice 90/684/EHS. |
| --- | --- |

(119)

Komise tudíž potvrzuje, že je nutné posoudit slučitelnost podpory se společným trhem podle směrnice 90/684/EHS.

| (120) | Ve smyslu čl. 4 odst. 7 směrnice 90/684/EHS podpory spojené s lodním stavitelstvím a přestavbou lodí, poskytované rozvojové zemi jako rozvojová pomoc mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, jsou-li v souladu s ustanoveními přijatými za tímto účelem pracovní skupinou č. 6 OECD v její dohodě týkající se výkladu článků 6, 7 a 8 dohody o exportních úvěrech pro lodě nebo veškerých změn uvedené dohody (dále jen „kritéria OECD“). |
| --- | --- |

(120)

Ve smyslu čl. 4 odst. 7 směrnice 90/684/EHS podpory spojené s lodním stavitelstvím a přestavbou lodí, poskytované rozvojové zemi jako rozvojová pomoc mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, jsou-li v souladu s ustanoveními přijatými za tímto účelem pracovní skupinou č. 6 OECD v její dohodě týkající se výkladu článků 6, 7 a 8 dohody o exportních úvěrech pro lodě nebo veškerých změn uvedené dohody (dále jen „kritéria OECD“).

| (121) | Jak Komise informovala členské státy v dopise SG (89) D/311 ze dne 3. ledna 1989, projekty rozvojové pomoci musí splňovat následující kritéria OECD:






  — | lodě se nesmí plavit pod výhodnou vlajkou, |
| --- | --- | --- |

(121)

Jak Komise informovala členské státy v dopise SG (89) D/311 ze dne 3. ledna 1989, projekty rozvojové pomoci musí splňovat následující kritéria OECD:

—

lodě se nesmí plavit pod výhodnou vlajkou,

| — | jestliže nelze pomoc klasifikovat jako veřejnou rozvojovou pomoc v rámci OECD, poskytovatel pomoci musí potvrdit, že je poskytována na základě mezivládní dohody, |
| --- | --- |

—

jestliže nelze pomoc klasifikovat jako veřejnou rozvojovou pomoc v rámci OECD, poskytovatel pomoci musí potvrdit, že je poskytována na základě mezivládní dohody,

| — | poskytovatel podpory musí dát dostatečné záruky toho, že má skutečný vlastník bydliště či sídlo v přijímající zemi a že podnik příjemce není nečinnou dceřinou společností zahraniční společnosti (země, které mohou využívat podporu, zahrnují nejen rozvojové země klasifikované jako takové podle OECD, ale i všechny zámořské země a území připojené k Evropské unii, včetně francouzských zámořských území), |
| --- | --- |

—

poskytovatel podpory musí dát dostatečné záruky toho, že má skutečný vlastník bydliště či sídlo v přijímající zemi a že podnik příjemce není nečinnou dceřinou společností zahraniční společnosti (země, které mohou využívat podporu, zahrnují nejen rozvojové země klasifikované jako takové podle OECD, ale i všechny zámořské země a území připojené k Evropské unii, včetně francouzských zámořských území),

| — | poskytovatel se musí zavázat, že loď neprodá bez souhlasu veřejných úřadů. |
| --- | --- |

—

poskytovatel se musí zavázat, že loď neprodá bez souhlasu veřejných úřadů.

| (122) | Poskytovaná podpora musí také obsahovat darovací prvek ve výši nejméně 25 %. |
| --- | --- |

(122)

Poskytovaná podpora musí také obsahovat darovací prvek ve výši nejméně 25 %.

| (123) | Jak již bylo tedy uvedeno, Komise musí také ověřit, že projekt zahrnuje skutečnou „složku rozvoje“. Soudní dvůr (40) se totiž domníval, že Komise je povinna ověřit odděleně složku „rozvoje“ projektu a dodržování kritérií OECD. Komise tedy musí za účelem jejího posouzení ověřit, že projekty skutečně sledují rozvojový cíl a že by bez pomoci nebyly životaschopné (to znamená, že je tato podpora nezbytná). |
| --- | --- |

(123)

Jak již bylo tedy uvedeno, Komise musí také ověřit, že projekt zahrnuje skutečnou „složku rozvoje“. Soudní dvůr (40) se totiž domníval, že Komise je povinna ověřit odděleně složku „rozvoje“ projektu a dodržování kritérií OECD. Komise tedy musí za účelem jejího posouzení ověřit, že projekty skutečně sledují rozvojový cíl a že by bez pomoci nebyly životaschopné (to znamená, že je tato podpora nezbytná).

| (124) | Jak již Komise uvedla ve svých rozhodnutích o zahájení řízení, dotčená podpora splňuje kritéria OECD z následujících důvodů:






  — | loď Le Levant je provozována pod francouzskou vlajkou. Podmínka, podle níž loď nesmí být provozována pod výhodnou vlajkou, je tedy splněna, |
| --- | --- | --- |

(124)

Jak již Komise uvedla ve svých rozhodnutích o zahájení řízení, dotčená podpora splňuje kritéria OECD z následujících důvodů:

—

loď Le Levant je provozována pod francouzskou vlajkou. Podmínka, podle níž loď nesmí být provozována pod výhodnou vlajkou, je tedy splněna,

| — | Saint-Pierre-et-Miquelon je uveden na seznamu zemí, které mohou získat rozvojovou pomoc, který je přiložen k dopisu Komise SG (89) D/311 členským státům, |
| --- | --- |

—

Saint-Pierre-et-Miquelon je uveden na seznamu zemí, které mohou získat rozvojovou pomoc, který je přiložen k dopisu Komise SG (89) D/311 členským státům,

| — | Komise uvádí, že CIL se má podle projektu způsobu financování stát jediným vlastníkem lodi a že do té doby loď provozuje v rámci svých obchodních operací jako faktický vlastník. Za účelem podmínky bydliště či sídla vlastníka má Komise zato, že je na místě považovat CIL za skutečného vlastníka Le Levant (41). CIL má sídlo na Wallis-et-Futuna. Toto souostroví není „přijímací zemí“ (tou je Saint-Pierre-et-Miquelon). Jelikož se však obě dvě souostroví nacházejí na seznamu Komise uvádějícím země, které mohou využívat rozvojové pomoci, nebude vůči tomu Komise vznášet námitky. CIL navíc není nečinnou dceřinou společností zahraniční společnosti, |
| --- | --- |

—

Komise uvádí, že CIL se má podle projektu způsobu financování stát jediným vlastníkem lodi a že do té doby loď provozuje v rámci svých obchodních operací jako faktický vlastník. Za účelem podmínky bydliště či sídla vlastníka má Komise zato, že je na místě považovat CIL za skutečného vlastníka Le Levant (41). CIL má sídlo na Wallis-et-Futuna. Toto souostroví není „přijímací zemí“ (tou je Saint-Pierre-et-Miquelon). Jelikož se však obě dvě souostroví nacházejí na seznamu Komise uvádějícím země, které mohou využívat rozvojové pomoci, nebude vůči tomu Komise vznášet námitky. CIL navíc není nečinnou dceřinou společností zahraniční společnosti,

| — | loď nelze prodat bez souhlasu francouzských veřejných orgánů, jelikož je podpora poskytována za podmínky, že CIL bude loď provozovat nejméně po dobu pěti let s místem nalodění a s cílem především na Saint-Pierre-et-Miquelon, |
| --- | --- |

—

loď nelze prodat bez souhlasu francouzských veřejných orgánů, jelikož je podpora poskytována za podmínky, že CIL bude loď provozovat nejméně po dobu pěti let s místem nalodění a s cílem především na Saint-Pierre-et-Miquelon,

| — | intenzita podpory přesahuje 25 % (viz 115. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

—

intenzita podpory přesahuje 25 % (viz 115. bod odůvodnění).

| (125) | Komise musí ještě ověřit „složku rozvoje“, tedy ujistit se, že podpora může přispět k rozvoji přijímajícího území. Tato analýza musí přihlížet ke zvláštním okolnostem a potřebám dotčeného území. Francouzské orgány v tomto ohledu zdůraznily, že se hospodářství Saint-Pierre-et-Miquelon v okamžiku poskytování podpory nacházelo ve zvláště obtížné situaci. Souostroví totiž bylo historicky závislé na průmyslovém rybolovu. Náhlý a masivní propad tohoto průmyslu v roce 1993 v návaznosti na pro Francii nevýhodné urovnání sporu s Kanadou týkajícího se rybolovného práva a kanadského moratoria na rybolov tresky vyvolal naléhavou potřebu změnit zaměření hospodářství na tomto území. Vzhledem k malé velikosti souostroví a nízkému počtu jeho obyvatel, jeho relativní izolovanosti a úzkému prostoru jeho hospodářství, kteréžto důvody značně snižovaly možnosti ke změně jeho zaměření, se diverzifikace pomocí cestovního ruchu, kterou by se zhodnotila zachovalá příroda území a jeho blízkost severoamerickému kontinentu, zdála být nejzajímavějším odvětvím. Jelikož Saint-Pierre-et-Miquelon nemohl nabízet dlouhodobé turistické pobyty, zdálo se rozumné pokusit se o rozvoj souostroví jako přístavu pro okružní plavby. |
| --- | --- |

(125)

Komise musí ještě ověřit „složku rozvoje“, tedy ujistit se, že podpora může přispět k rozvoji přijímajícího území. Tato analýza musí přihlížet ke zvláštním okolnostem a potřebám dotčeného území. Francouzské orgány v tomto ohledu zdůraznily, že se hospodářství Saint-Pierre-et-Miquelon v okamžiku poskytování podpory nacházelo ve zvláště obtížné situaci. Souostroví totiž bylo historicky závislé na průmyslovém rybolovu. Náhlý a masivní propad tohoto průmyslu v roce 1993 v návaznosti na pro Francii nevýhodné urovnání sporu s Kanadou týkajícího se rybolovného práva a kanadského moratoria na rybolov tresky vyvolal naléhavou potřebu změnit zaměření hospodářství na tomto území. Vzhledem k malé velikosti souostroví a nízkému počtu jeho obyvatel, jeho relativní izolovanosti a úzkému prostoru jeho hospodářství, kteréžto důvody značně snižovaly možnosti ke změně jeho zaměření, se diverzifikace pomocí cestovního ruchu, kterou by se zhodnotila zachovalá příroda území a jeho blízkost severoamerickému kontinentu, zdála být nejzajímavějším odvětvím. Jelikož Saint-Pierre-et-Miquelon nemohl nabízet dlouhodobé turistické pobyty, zdálo se rozumné pokusit se o rozvoj souostroví jako přístavu pro okružní plavby.

| (126) | V připomínkách vyjádřených v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 1999 francouzské orgány uplatnily, že provozování Le Levant může přispět k rozvoji Saint-Pierre-et-Miquelon, a to zejména vytvořením pracovních míst a díky výdajům, které by její provozování na toto území přineslo. |
| --- | --- |

(126)

V připomínkách vyjádřených v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 1999 francouzské orgány uplatnily, že provozování Le Levant může přispět k rozvoji Saint-Pierre-et-Miquelon, a to zejména vytvořením pracovních míst a díky výdajům, které by její provozování na toto území přineslo.

| (127) | Komise však v rozhodnutí 2001/882/ES dospěla k závěru, že „složka rozvoje“ chybí (42). Toto posouzení se opíralo zejména o následující závěry týkající se hospodářských dopadů podpory:






  — | Komise se na základě informací, které měla k dispozici, domnívala, že finanční dopady provozování Le Levant lze odhadovat na 5,52 milionu FRF za období let 1999–2001, tedy přibližně 0,84 milionu EUR, |
| --- | --- | --- |

(127)

Komise však v rozhodnutí 2001/882/ES dospěla k závěru, že „složka rozvoje“ chybí (42). Toto posouzení se opíralo zejména o následující závěry týkající se hospodářských dopadů podpory:

—

Komise se na základě informací, které měla k dispozici, domnívala, že finanční dopady provozování Le Levant lze odhadovat na 5,52 milionu FRF za období let 1999–2001, tedy přibližně 0,84 milionu EUR,

| — | co se týká tvorby přímých pracovních míst, Komise se domnívala, že nebyl dokázán žádný účinek, jelikož v informacích podaných francouzskými orgány se pouze uvádělo, že „čtyři bývalí rybáři ze souostroví byli vyškoleni pro práci na lodi“, |
| --- | --- |

—

co se týká tvorby přímých pracovních míst, Komise se domnívala, že nebyl dokázán žádný účinek, jelikož v informacích podaných francouzskými orgány se pouze uvádělo, že „čtyři bývalí rybáři ze souostroví byli vyškoleni pro práci na lodi“,

| — | co se týká účinku na rozvoj infrastruktur souostroví a nepřímých dopadů spojených s příchodem dalších subjektů provozujících okružní plavby, Komise konstatovala, že tvrzení francouzských orgánů nebyla vyčíslena a že nebylo třeba k nim přihlížet při posuzování opatření podpory pro Le Levant. |
| --- | --- |

—

co se týká účinku na rozvoj infrastruktur souostroví a nepřímých dopadů spojených s příchodem dalších subjektů provozujících okružní plavby, Komise konstatovala, že tvrzení francouzských orgánů nebyla vyčíslena a že nebylo třeba k nim přihlížet při posuzování opatření podpory pro Le Levant.

| (128) | Tyto závěry se zjevně zakládaly na informacích, které Komise měla v době svého rozhodnutí. Jak také jasně vyplynulo z rozsudku Soudního dvora v návaznosti na žalobu pro neplatnost ve výše uvedené věci C-394/01 (43), Komise mohla své rozhodnutí zakládat pouze na skutečnostech, s nimiž byla obeznámena v rámci formálního vyšetřovacího řízení, jež bylo zahájeno jejím rozhodnutím ze dne 2. prosince 1999, což vylučuje určité informace, které francouzské orgány podaly až ve stadiu řízení u Soudního dvora. |
| --- | --- |

(128)

Tyto závěry se zjevně zakládaly na informacích, které Komise měla v době svého rozhodnutí. Jak také jasně vyplynulo z rozsudku Soudního dvora v návaznosti na žalobu pro neplatnost ve výše uvedené věci C-394/01 (43), Komise mohla své rozhodnutí zakládat pouze na skutečnostech, s nimiž byla obeznámena v rámci formálního vyšetřovacího řízení, jež bylo zahájeno jejím rozhodnutím ze dne 2. prosince 1999, což vylučuje určité informace, které francouzské orgány podaly až ve stadiu řízení u Soudního dvora.

| (129) | Francouzské orgány a zúčastněné strany v nových připomínkách vyjádřených v návaznosti na doplňující rozhodnutí Komise ze dne 6. prosince 2006 podaly informace, jež Komise neměla k dispozici, když přijímala rozhodnutí 2001/882/ES, a které vytvářejí odlišný obraz hospodářských dopadů provozování Le Levant. |
| --- | --- |

(129)

Francouzské orgány a zúčastněné strany v nových připomínkách vyjádřených v návaznosti na doplňující rozhodnutí Komise ze dne 6. prosince 2006 podaly informace, jež Komise neměla k dispozici, když přijímala rozhodnutí 2001/882/ES, a které vytvářejí odlišný obraz hospodářských dopadů provozování Le Levant.

| (130) | Pokud jde tedy o pracovní místa, z připomínek francouzských orgánů vyplývá, že od roku 1999 do 25. července 2001 bylo na palubě Le Levant zaměstnáno nejméně 14 osob původem ze Saint-Pierre-et-Miquelon. K těmto pracovním místům na moři je třeba přičíst pracovní místa na souši, která vznikla díky používání místních dodavatelů a poskytovatelů služeb. Francouzské orgány se domnívají, že provozování Le Levant vytvořilo na souši nejméně 10 pracovních míst od roku 1999 do 25. července 2001 (44). |
| --- | --- |

(130)

Pokud jde tedy o pracovní místa, z připomínek francouzských orgánů vyplývá, že od roku 1999 do 25. července 2001 bylo na palubě Le Levant zaměstnáno nejméně 14 osob původem ze Saint-Pierre-et-Miquelon. K těmto pracovním místům na moři je třeba přičíst pracovní místa na souši, která vznikla díky používání místních dodavatelů a poskytovatelů služeb. Francouzské orgány se domnívají, že provozování Le Levant vytvořilo na souši nejméně 10 pracovních míst od roku 1999 do 25. července 2001 (44).

| (131) | Podle týchž informací poskytnutých francouzskými orgány provozování Le Levant přineslo v období let 1999–2001 (45) na Saint-Pierre-et-Miquelon 1,66 milionu EUR přímých výdajů (spojených se zásobováním lodi, s přepravou cestujících atd.). |
| --- | --- |

(131)

Podle týchž informací poskytnutých francouzskými orgány provozování Le Levant přineslo v období let 1999–2001 (45) na Saint-Pierre-et-Miquelon 1,66 milionu EUR přímých výdajů (spojených se zásobováním lodi, s přepravou cestujících atd.).

| (132) | Na rozdíl od informací, které měla Komise k dispozici v roce 2001, tyto nové informace tedy dovolují konstatovat kvantifikovaný dopad na tvorbu pracovních míst. Tento účinek nelze považovat za zanedbatelný s ohledem na úzký prostor pracovního trhu v tomto území a na jeho porovnání s počtem žadatelů o zaměstnání (409 osob v roce) (46). Z těchto informací je také patrné, že přímé výdaje na Saint-Pierre-et-Miquelon spojené s provozováním Le Levant jsou přibližně dvakrát vyšší než částky uvedené Komisí v odůvodnění rozhodnutí 2001/882/ES (47). |
| --- | --- |

(132)

Na rozdíl od informací, které měla Komise k dispozici v roce 2001, tyto nové informace tedy dovolují konstatovat kvantifikovaný dopad na tvorbu pracovních míst. Tento účinek nelze považovat za zanedbatelný s ohledem na úzký prostor pracovního trhu v tomto území a na jeho porovnání s počtem žadatelů o zaměstnání (409 osob v roce) (46). Z těchto informací je také patrné, že přímé výdaje na Saint-Pierre-et-Miquelon spojené s provozováním Le Levant jsou přibližně dvakrát vyšší než částky uvedené Komisí v odůvodnění rozhodnutí 2001/882/ES (47).

| (133) | Tyto nové informace dovolují konstatovat, že podpora pro Le Levant měla hospodářské dopady, které byly sice malé, ale přesto mohly přispět k hospodářskému rozvoji Saint-Pierre-et-Miquelon. |
| --- | --- |

(133)

Tyto nové informace dovolují konstatovat, že podpora pro Le Levant měla hospodářské dopady, které byly sice malé, ale přesto mohly přispět k hospodářskému rozvoji Saint-Pierre-et-Miquelon.

| (134) | Francouzské orgány rovněž uplatnily, že podpora může obecněji přispět k rozvoji Saint-Pierre-et-Miquelon stimulováním potřebné diverzifikace jeho hospodářství. Z tohoto pohledu vyšetřovací řízení Komisi dovolilo konstatovat, že pro hospodářství Saint-Pierre-et-Miquelon bylo charakteristické, že do roku 1993 záviselo na průmyslovém rybolovu a později na veřejném sektoru a na veřejných zakázkách (48). |
| --- | --- |

(134)

Francouzské orgány rovněž uplatnily, že podpora může obecněji přispět k rozvoji Saint-Pierre-et-Miquelon stimulováním potřebné diverzifikace jeho hospodářství. Z tohoto pohledu vyšetřovací řízení Komisi dovolilo konstatovat, že pro hospodářství Saint-Pierre-et-Miquelon bylo charakteristické, že do roku 1993 záviselo na průmyslovém rybolovu a později na veřejném sektoru a na veřejných zakázkách (48).

| (135) | Komise připouští, že taková závislost na velmi omezeném počtu zdrojů pracovních míst a příjmů může být brzdou rozvoje tohoto území. S ohledem na geografickou specifičnost Saint-Pierre-et-Miquelon a na omezené možnosti jeho vnitřního trhu Komise připouští, že hospodářská diverzifikace byla užitečná pro jeho rozvoj a že cestovní ruch mohl vytvořit slibnou cestu diverzifikace v době poskytování podpory. Komise také souhlasí s připomínkami francouzských orgánů, podle nichž velikost souostroví snižuje možnosti nabídek turistiky založené na dlouhodobých pobytech, a že se jeho poloha naopak nabízí k rozvoji činnosti okružních plaveb. |
| --- | --- |

(135)

Komise připouští, že taková závislost na velmi omezeném počtu zdrojů pracovních míst a příjmů může být brzdou rozvoje tohoto území. S ohledem na geografickou specifičnost Saint-Pierre-et-Miquelon a na omezené možnosti jeho vnitřního trhu Komise připouští, že hospodářská diverzifikace byla užitečná pro jeho rozvoj a že cestovní ruch mohl vytvořit slibnou cestu diverzifikace v době poskytování podpory. Komise také souhlasí s připomínkami francouzských orgánů, podle nichž velikost souostroví snižuje možnosti nabídek turistiky založené na dlouhodobých pobytech, a že se jeho poloha naopak nabízí k rozvoji činnosti okružních plaveb.

| (136) | Komise uvádí, že podle informací podaných francouzskými orgány počet turistů, kteří souostroví navštívili za účelem okružní plavby v letech před poskytnutím podpory a zprovozněním Le Levant značně kolísal, ale že se jejich počet zjevně ustálil na relativně vysoké úrovni po roce 2000 (49). |
| --- | --- |

(136)

Komise uvádí, že podle informací podaných francouzskými orgány počet turistů, kteří souostroví navštívili za účelem okružní plavby v letech před poskytnutím podpory a zprovozněním Le Levant značně kolísal, ale že se jejich počet zjevně ustálil na relativně vysoké úrovni po roce 2000 (49).

| (137) | I když je tento přínos pro rozvoj Saint-Pierre-et-Miquelon skutečný, může se zdát malý, a to zejména v porovnání s intenzitou podpory. Komise se však domnívá, že při posuzování slučitelnosti podpory se společným trhem musí být porovnán přínos, který podpora může mít pro rozvoj Saint-Pierre-et-Miquelon, s rozsahem narušení obchodu mezi členskými státy, které může způsobit. Komise se v tomto ohledu domnívá, že podpora může mít určitý negativní účinek na obchod mezi členskými státy, jak bylo prokázáno v části 2.4, ale je nicméně pravděpodobné, že tento účinek je velmi omezený vzhledem ke zvláštním okolnostem projednávané věci. V této souvislosti Komise uvádí zejména následující:






  — | Le Levant je loď s velmi malou nosností pro přibližně 95 cestujících, což samozřejmě omezuje její dopad na trh, |
| --- | --- | --- |

(137)

I když je tento přínos pro rozvoj Saint-Pierre-et-Miquelon skutečný, může se zdát malý, a to zejména v porovnání s intenzitou podpory. Komise se však domnívá, že při posuzování slučitelnosti podpory se společným trhem musí být porovnán přínos, který podpora může mít pro rozvoj Saint-Pierre-et-Miquelon, s rozsahem narušení obchodu mezi členskými státy, které může způsobit. Komise se v tomto ohledu domnívá, že podpora může mít určitý negativní účinek na obchod mezi členskými státy, jak bylo prokázáno v části 2.4, ale je nicméně pravděpodobné, že tento účinek je velmi omezený vzhledem ke zvláštním okolnostem projednávané věci. V této souvislosti Komise uvádí zejména následující:

—

Le Levant je loď s velmi malou nosností pro přibližně 95 cestujících, což samozřejmě omezuje její dopad na trh,

| — | nabídka okružních plaveb Le Levant (třebaže mimo vody Společenství) s naloděním na Saint-Pierre-et-Miquelon byla zaměřena především na severoamerický trh (50), a to díky obchodním sítím vytvořeným společností CIL a díky zeměpisné poloze souostroví v samém „centru“ okružních plaveb (přibližně 4 600 kilometrů od Paříže, ale pouhých 25 kilometrů od kanadského pobřeží) (51), |
| --- | --- |

—

nabídka okružních plaveb Le Levant (třebaže mimo vody Společenství) s naloděním na Saint-Pierre-et-Miquelon byla zaměřena především na severoamerický trh (50), a to díky obchodním sítím vytvořeným společností CIL a díky zeměpisné poloze souostroví v samém „centru“ okružních plaveb (přibližně 4 600 kilometrů od Paříže, ale pouhých 25 kilometrů od kanadského pobřeží) (51),

| — | Komise také uvádí, že podle informací, které jí byly poskytnuty, žádný jiný subjekt usazený ve Společenství nenabízí a v dotčeném období nenabízel okružní plavby na Saint-Pierre-et-Miquelon a že se okružní plavby na lodi Le Levant, v nichž se spojoval velký luxus a neobvyklé destinace, převážně zaměřovaly na velmi úzký segment trhu okružních plaveb, jenž je v Evropě málo rozvinutý. |
| --- | --- |

—

Komise také uvádí, že podle informací, které jí byly poskytnuty, žádný jiný subjekt usazený ve Společenství nenabízí a v dotčeném období nenabízel okružní plavby na Saint-Pierre-et-Miquelon a že se okružní plavby na lodi Le Levant, v nichž se spojoval velký luxus a neobvyklé destinace, převážně zaměřovaly na velmi úzký segment trhu okružních plaveb, jenž je v Evropě málo rozvinutý.

| (138) | S přihlédnutím k výše uvedenému Komise konstatuje, že dotčená podpora může mít přínos pro rozvoj Saint-Pierre-et-Miquelon vytvořením pracovních míst a diverzifikací jeho hospodářství a že i když je tento přínos skromný, je větší než narušení obchodu mezi členskými státy, které by podpora mohla způsobit. |
| --- | --- |

(138)

S přihlédnutím k výše uvedenému Komise konstatuje, že dotčená podpora může mít přínos pro rozvoj Saint-Pierre-et-Miquelon vytvořením pracovních míst a diverzifikací jeho hospodářství a že i když je tento přínos skromný, je větší než narušení obchodu mezi členskými státy, které by podpora mohla způsobit.

| (139) | Komise také konstatuje, že tato pomoc byla potřebná. Perspektivy výnosnosti provozování lodi s místem nalodění na Saint-Pierre-et-Miquelon podle návrhu způsobu financování, který schválily francouzské orgány, totiž mohly být zajištěny pouze díky podpoře. Projekt na stavbu a provozování Le Levant by se tedy bez podpory nemohl realizovat. |
| --- | --- |

(139)

Komise také konstatuje, že tato pomoc byla potřebná. Perspektivy výnosnosti provozování lodi s místem nalodění na Saint-Pierre-et-Miquelon podle návrhu způsobu financování, který schválily francouzské orgány, totiž mohly být zajištěny pouze díky podpoře. Projekt na stavbu a provozování Le Levant by se tedy bez podpory nemohl realizovat.

| (140) | Z výše uvedených důvodů Komise tedy konstatuje, že podpora lodi Le Levant obsahuje „složku rozvoje“. |
| --- | --- |

(140)

Z výše uvedených důvodů Komise tedy konstatuje, že podpora lodi Le Levant obsahuje „složku rozvoje“.

VIII.   ZÁVĚRY

| (141) | Komise konstatuje, že Francie protiprávně zavedla předmětnou podporu, přičemž porušila znění čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Komise se však domnívá, že podpora zakládá rozvojovou pomoc ve smyslu čl. 4 odst. 7 směrnice 90/684/EHS a že je tudíž slučitelná se společný trhem, |
| --- | --- |

(141)

Komise konstatuje, že Francie protiprávně zavedla předmětnou podporu, přičemž porušila znění čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Komise se však domnívá, že podpora zakládá rozvojovou pomoc ve smyslu čl. 4 odst. 7 směrnice 90/684/EHS a že je tudíž slučitelná se společný trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora poskytnutá Francií ve prospěch Compagnie des Îles du Levant na stavbu výletní lodi Le Levant je slučitelná se společným trhem.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 20. května 2008.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 380, 31.12.1990, s. 27.

1

(2)  Úř. věst. C 33, 5.2.2000, s. 6 a Úř. věst. C 23, 1.2.2007, s. 28.

2

(3)  Úř. věst. C 33, 5.2.2000, s. 6.

3

(4)  Úř. věst. L 327, 12.12.2001, s. 37.

4

(5)  Rozsudek T-34/02, EURL Le Levant 001 v Komise, Sb. rozh. 2006 s. II-267. Francie předtím podala žalobu pro neplatnost rozhodnutí 2001/882/ES, kterou Soudní dvůr zamítl (rozsudek ze dne 3. října 2002, Francie v Komise, C-394/01, Sb. rozh. 2002 s. I-8245).

5

(6)  Úř. věst. C 23, 1.2.2007, s. 28.

6

(7)  Tato společnost požádala, aby její totožnost nebyla zveřejněna. V tomto rozhodnutí bude tudíž označována pouze jako „Banka“.

7

(8)  Souostroví Saint-Pierre-et-Miquelon, které má rozlohu 242 km2 a čítá přibližně 6 500 obyvatel, je zámořský správní celek nacházející se nedaleko kanadského pobřeží (přibližně 25 km od New Founlandu).

8

2

(9)  CIL je dceřiná společnost, která je ze 100 % pod kontrolou společnost CIP. Ta ručí za veškeré závazky CIL v rámci operace financování Le Levant. Komise tedy konstatuje, že není třeba tyto dva subjekty rozlišovat a že názvy CIP a CIL lze v tomto rozhodnutí vzájemně zaměňovat.

9

(10)  U skutečností z doby před zavedením eura jsou částky ve francouzských francích uváděny čistě informativně také v eurech po převodu kurzem 6,5 FRF za 1 euro.

10

(11)  Z informací uvedených v dokumentech, které sponzoři projektu „Le Levant“ předložili Komisi pro burzovní operace (COB), vyplývá, že společníci „budou reinvestovat teoreticky téměř veškeré daňové úspory každoročním navyšováním kapitálu podílnických společností. Toto navyšování kapitálu bude prováděno tak, aby bylo možné zachovat rovnováhu hotovosti společností, aniž by však pokladna vykazovala přebytky“. Co se týká stavu pokladny podílnických společností, z „výhledových provozních účtů společenství spoluvlastníků“ v příloze dokumentů předložených COB vyplývá, že předpokládaný provozní hospodářský výsledek byl v každém roce v období let 1996–2003 záporný.

11

budou reinvestovat teoreticky téměř veškeré daňové úspory každoročním navyšováním kapitálu podílnických společností. Toto navyšování kapitálu bude prováděno tak, aby bylo možné zachovat rovnováhu hotovosti společností, aniž by však pokladna vykazovala přebytky

(12)  Žádost o schválení podaná Bankou a společností CIP dne 19. srpna 1996 (dále jen „žádost o schválení“), s. 21–22.

12

(13)  S výjimkou dvou EURL, které nemohly být vymazány z technických důvodů, ale které svou činnost nevykonávají od 2. ledna 2004.

13

(14)  Co se týká Paulova zákona, viz rozhodnutí Komise ze dne 3. prosince 2001 (Úř. věst. C 30, 2.2.2002, s. 13), co se týká Girardinova zákona, viz rozhodnutí Komise ze dne 11. listopadu 2003 (Úř. věst. C 16, 22.1.2004, s. 24).

14

(15)  Rozhodnutí Komise 1999/719/ES ze dne 30. března 1999 o státní podpoře, kterou Francie zamýšlí poskytnout z titulu rozvojové pomoci pro prodej dvou parníků postavených v Chantiers de l’Atlantique, jež provozuje Renaissance Financial ve Francouzské Polynésii (Úř. věst. L 292, 13.11.1999, s. 23).

15

(16)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 12. listopadu 1998, Španělsko v Komise, C-415/96, Sb. rozh. 1998 s. I-6993, bod 32.

16

(17)  Viz, v tomto smyslu, rozsudek Soudního dvora ve výše uvedené věci C-415/96, zejména body 33 a 34.

17

(18)  Viz například rozsudek Soudního dvora ze dne 10. ledna 2006, Ministero dell’Economia e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze (C-222/04, Sb. rozh. 2006 s. I-289, bod 129).

18

(19)  Žádost o schválení, s. 11.

19

(20)  Žádost o schválení, s. 11 a 15.

20

(21)  Viz informativní zpráva předložená jménem Výboru pro finance, kontrolu rozpočtu a hospodářské účty obyvatel o nezdanění v zámořských departementech a územích (Senát, řádné zasedání v letech 2002–2003, zpráva č. 51 v příloze k zápisu ze zasedání ze dne 7. listopadu 2003).

21

(22)  Úř. věst. C 279, 25.10.1995, s. 3.

22

(23)  Viz rozhodnutí 1999/719/ES výše.

23

(24)  Úř. věst. C 307, 7.10.1998, s. 6.

24

(25)  Tento přístup je ostatně potvrzen nedávnou praxí Komise v takzvané věci „GIE fiscaux“: rozhodnutí Komise 2007/256/ES ze dne 20. prosince 2006 o režimu podpor, které poskytla Francie podle článku 39 CA Obecného daňového zákoníku (Úř. věst. L 112, 30.4.2007, s. 41), body 101 až 103.

25

GIE fiscaux

(26)  Viz například výše uvedený rozsudek Cassa di Risparmio, body 107 a 108.

26

Cassa di Risparmio

(27)  Výše uvedený rozsudek Cassa di Risparmio, body 109 až 114.

27

Cassa di Risparmio

(28)  Mandát ke správě společného vlastnictví lodi Le Levant, příloha 4 složky předložené COB (dále jen „mandát ke správě“).

28

(29)  Prospekt „Staňte se spolumajitelem výletní lodi ‚Le Levant‘ “, přiložený k dokumentaci předané COB.

29

(30)  Tamtéž. Je-li někdo spoluvlastníkem lodi, podle ustanovení francouzského námořního práva to automaticky neznamená, že je jejím rejdařem. Vede to pouze k domněnce, jež může být potvrzena nebo vyvrácena na základě dokumentů o správě týkajících se dotčené lodi za účelem určení pomocí těchto dokumentů (jmenování kapitána, odpovědnost za plavební správu nebo za obchodní správu), kdo je provozovatelem lodi (články 1 a 2 zákona č. 69-8 ze dne 3. ledna 1969 o rejdařství a prodeji námořních služeb, ve znění pozdějších úprav).

30

(31)  Viz například rozsudek Soudního dvora ze dne 26. září 1996, Francie v Komise, C-241/94, Sb. rozh. 1996 s. I-4551, a ze dne 1. prosince 1998 Ecotrade v Altiforni e Ferriere di Servola, C-200/97, Sb. rozh. 1998 s. I-7907.

31

(32)  Viz, v tomto smyslu, rozsudek Soudu, Salzgitter v Komise, T-308/00, Sb rozh. 2004 s. II-1933, bod 38.

32

(33)  Viz 10. bod odůvodnění.

33

(34)  Viz rozsudek ze dne 19. září 2000, Německo v Komise, C-156/98, Sb. rozh. 2000 s. I-6857, bod 30 a uvedená judikatura.

34

(35)  Viz zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 17. září 1980, Philip Morris v Komise, C-730/79, Sb. rozh. 1979 s. 2671, body 11 a 12.

35

(36)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1990, Belgie v Komise, C-142/87, Sb. rozh. 1990 s. I-959, bod 35.

36

(37)  Viz doplňující rozhodnutí ze dne 6. prosince 2006, bod 72.

37

(38)  Rozhodnutí 90/684/EHS pozbylo účinnosti dne 31. prosince 1997. Zůstává nicméně relevantní pro analýzu projednávané věci, jelikož jeho ustanovení byla platná v době poskytování podpory, a to v souladu se sdělením Komise o určení pravidel hodnocení protiprávních státních podpor (Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22).

38

(39)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 18. května 1993, Belgie v Komise, ve spojených věcech C-356/90 a C-180/91, Sb. rozh. 1993 s. I-2323, bod 14.

39

(40)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 5. října 1994, Německo v Komise, C-400/92, Sb. rozh. 1994 s. I-4701.

40

(41)  Tato analýza odpovídá analýze provedené ve výše uvedené věci „Renaissance“.

41

(42)  Rozhodnutí 2001/882/ES, 33. bod odůvodnění.

42

(43)  Viz poznámka pod čarou č. 5.

43

(44)  Podle francouzských orgánů bylo na palubě Le Levant během prvních pěti let jejího provozování, tedy v letech 1999–2003, zaměstnáno 14 až 16 občanů Saint-Pierre-et-Miquelon. Ve stejném období bylo díky provozování Le Levant vytvořeno 11 až 12 pracovních míst na souši. Komise bude nicméně v úvahách spojených se zásadou právní jistoty přihlížet za účelem tohoto rozhodnutí pouze ke skutečnostem týkajícím se období před rozhodnutím 2001/882/ES. Komise bude ze stejného důvodu přihlížet pouze k nejnižšímu počtu pracovních míst.

44

(45)  Toto období pokrývá celý rok 2001. Pro úplnost lze poznamenat, že francouzské orgány odhadují přímé výdaje spojené s lodí Le Levant v letech 2002 a 2003 na 1,66 milionu EUR ročně, tedy přibližně 3,4 milionu EUR v prvních pěti letech provozování Le Levant.

45

(46)  Počet žadatelů o zaměstnání ke dni 31. prosince 1999 (Institut d’émission des départements d’outremer, zpráva „Saint-Pierre-et-Miquelon za rok 1999“).

46

(47)  V období 1999–2001 tedy přibližně 1,66 milionu EUR oproti pouhým 0,84 milionu EUR (5,52 milionu FRF), jak se Komise domnívala ve svém rozhodnutí 2001/882/CE.

47

(48)  V roce 1999 tak odvětví stavebnictví a rybolovu, s výraznou podporou veřejných orgánů, vykazovala 63,8 % pracovních míst. Úředníci představovali 25,8 % populace v aktivním věku (viz Institut d’émission des départements d’outremer, zpráva „Saint-Pierre-et-Miquelon za rok 1999“).

48

(49)  Počet turistů na okružních plavbách činil 2 134 v roce 1995, 820 v roce 1996, 785 v roce 1997, 2 123 v roce 1997, 2 123 v roce 1998, 428 v roce 1999 a zvýšil se na 3 242 v roce 2000 a 2 474 v roce 2001. Lze navíc poznamenat, že tato úroveň se udržela po celou dobu provozování Le Levant s 5 120 turisty na okružních plavbách v roce 2002 a 3 022 v roce 2003.

49

(50)  Z žádosti o schválení, kterou Banka a CIP podaly francouzským orgánům, tak vyplývá, že projekt Le Levant „úzce [závisel na] vztazích mezi CIP a Travel Dynamics [...], americké cestovní kanceláři specializované na organizování okružních plaveb“. Společnost CIP zdůrazňuje, že projekt Le Levant byl vypracován na základě zkušeností získaných s její první lodí Le Ponant, jejíž „klientela ... především severoamerická ... dnes přichází převážně díky partnerství s Travel Dynamics“. CIP dodává, že prokázala, že „byla schopna přilákat na francouzskou loď severoamerickou klientelu ...“. Ze zprávy Institut d’émission d’outre-mer, „Saint-Pierre-et-Miquelon za rok 1999“ (strana 37) vyplývá, že tuto destinaci prodávalo v roce 1999 jedenáct severoamerických cestovních kanceláří oproti pouhým dvěma francouzským.

50

(51)  Komise již konstatovala v rámci svého rozhodnutí 2003/66/ES ze dne 24. července 2002, kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním dohody o EHP (Carnival Corporation v. P & O Princess, COMP/M.2706) (Úř. věst. L 248, 30.9.2003, s. 1), že trh okružních plaveb je převážně trhem vnitrostátním.

51

---

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/35

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. září 2008,

kterým se zastavuje přezkumné řízení týkající se opatření uložených Korejskou republikou, jež mají dopad na dovoz, distribuci a propagaci kosmetiky, parfémů a toaletních potřeb

(oznámeno pod číslem K(2008) 4837)

(2008/747/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3286/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví postupy Společenství v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu práv Společenství podle mezinárodních obchodních pravidel, zejména pravidel sjednaných v rámci Světové obchodní organizace (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   VÝCHODISKO ŘÍZENÍ

| (1) | Dne 2. dubna 1998 podala organizace COLIPA (European Cosmetic, Toiletry and Perfumery Association) jménem těch svých členů, kteří vyvážejí nebo chtějí vyvážet do Korejské republiky, stížnost podle článku 4 nařízení (ES) č. 3286/94 (dále jen „nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 2. dubna 1998 podala organizace COLIPA (European Cosmetic, Toiletry and Perfumery Association) jménem těch svých členů, kteří vyvážejí nebo chtějí vyvážet do Korejské republiky, stížnost podle článku 4 nařízení (ES) č. 3286/94 (dále jen „nařízení“).

| (2) | Stěžovatel uvedl, že prodeji Společenství, pokud jde o kosmetické prostředky, brání v Korejské republice různé překážky obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení. Údajnými překážkami obchodu jsou:






  a) | postup posuzování shody, podle něhož musí být testování dovezené kosmetiky prováděno korejskými správními orgány v Koreji; |
| --- | --- | --- |

(2)

Stěžovatel uvedl, že prodeji Společenství, pokud jde o kosmetické prostředky, brání v Korejské republice různé překážky obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení. Údajnými překážkami obchodu jsou:

a)

postup posuzování shody, podle něhož musí být testování dovezené kosmetiky prováděno korejskými správními orgány v Koreji;

| b) | zatěžující administrativní sledování výrobků, včetně poskytování citlivých obchodních informací korejskému sdružení výrobců; |
| --- | --- |

b)

zatěžující administrativní sledování výrobků, včetně poskytování citlivých obchodních informací korejskému sdružení výrobců;

| c) | diskriminační postup schvalování reklamy; |
| --- | --- |

c)

diskriminační postup schvalování reklamy;

| d) | další praktiky: postupy označování, neuznání soupisu přísad používaných v kosmetických prostředcích platného v EU, zákaz spojování nákupu s dárkem a některé obtíže v oblasti propagace. |
| --- | --- |

d)

další praktiky: postupy označování, neuznání soupisu přísad používaných v kosmetických prostředcích platného v EU, zákaz spojování nákupu s dárkem a některé obtíže v oblasti propagace.

| (3) | Stěžovatel také uvedl, že uvedené praktiky mají nepříznivé účinky na obchod ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Stěžovatel také uvedl, že uvedené praktiky mají nepříznivé účinky na obchod ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení.

| (4) | Komise proto po konzultaci s poradním výborem zřízeným podle nařízení rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumného řízení za účelem zvážení příslušných právních a faktických záležitostí. Na základě toho bylo dne 19. května 1998 zahájeno přezkumné řízení (2). |
| --- | --- |

(4)

Komise proto po konzultaci s poradním výborem zřízeným podle nařízení rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumného řízení za účelem zvážení příslušných právních a faktických záležitostí. Na základě toho bylo dne 19. května 1998 zahájeno přezkumné řízení (2).

B.   ZÁVĚRY PŘEZKUMNÉHO ŘÍZENÍ

| (5) | V roce 1999 se šetřením došlo k závěru, že postup posuzování shody je diskriminační a nadbytečně zatěžující, a porušuje proto články 5.1.1 a 5.1.2 Dohody WTO o technických překážkách obchodu, a to především proto, že korejské výrobky na rozdíl od dovážené kosmetiky před uvedením na trh nepodléhají postupu schvalování. Bylo zjištěno, že povinná dokumentace pro administrativní sledování výrobků představuje nadbytečné zdvojení administrativní práce pro dovozce, a je proto v rozporu s článkem 5.1.2 dohody o technických překážkách obchodu. Pokud jde o režim propagace kosmetiky, neshledala Komise žádné důkazy o tom, že by byly související právní předpisy nebo jejich prosazování diskriminační. A konečně, co se týče ostatních praktik zmíněných ve stížnosti, korejský předpis o označování již byl upraven a soupis přísad používaných v kosmetice platný v EU uznán. Na korejský režim týkající se spojování nákupu s dárkem stížnost není možné podat, jelikož s úplným zákazem této praktiky se lze setkat také v některých členských státech. Z šetření dále vyplynulo, že některá zkoumaná opatření kumulativně měla nebo hrozila, že budou mít nepříznivé účinky ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení. |
| --- | --- |

(5)

V roce 1999 se šetřením došlo k závěru, že postup posuzování shody je diskriminační a nadbytečně zatěžující, a porušuje proto články 5.1.1 a 5.1.2 Dohody WTO o technických překážkách obchodu, a to především proto, že korejské výrobky na rozdíl od dovážené kosmetiky před uvedením na trh nepodléhají postupu schvalování. Bylo zjištěno, že povinná dokumentace pro administrativní sledování výrobků představuje nadbytečné zdvojení administrativní práce pro dovozce, a je proto v rozporu s článkem 5.1.2 dohody o technických překážkách obchodu. Pokud jde o režim propagace kosmetiky, neshledala Komise žádné důkazy o tom, že by byly související právní předpisy nebo jejich prosazování diskriminační. A konečně, co se týče ostatních praktik zmíněných ve stížnosti, korejský předpis o označování již byl upraven a soupis přísad používaných v kosmetice platný v EU uznán. Na korejský režim týkající se spojování nákupu s dárkem stížnost není možné podat, jelikož s úplným zákazem této praktiky se lze setkat také v některých členských státech. Z šetření dále vyplynulo, že některá zkoumaná opatření kumulativně měla nebo hrozila, že budou mít nepříznivé účinky ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení.

C.   VÝVOJ PO SKONČENÍ ŠETŘENÍ

| (6) | V návaznosti na šetření bylo na konci července 1999 na základě výměny dopisů dosaženo dohody o zrušení testů dovážené kosmetiky. |
| --- | --- |

(6)

V návaznosti na šetření bylo na konci července 1999 na základě výměny dopisů dosaženo dohody o zrušení testů dovážené kosmetiky.

| (7) | Korea mezitím zavedla nové právní předpisy o kosmetice, které se týkají výroby, distribuce a prodeje kosmetiky a zavádějí novou kategorii kosmetických prostředků (tzv. funkční kosmetika), pro něž byly oproti běžné kosmetice zavedeny obtížnější postupy. Komise přijala rozhodnutí, kterým se pozastavuje řízení podle nařízení o obchodních překážkách (3) s cílem sledovat fungování a uplatňování těchto nových pravidel týkajících se kosmetiky. Prozatímním závěrem hodnocení nového režimu v roce 2000 bylo, že jde o režim, který je příliš zatěžující a který může potenciálně omezovat obchod. |
| --- | --- |

(7)

Korea mezitím zavedla nové právní předpisy o kosmetice, které se týkají výroby, distribuce a prodeje kosmetiky a zavádějí novou kategorii kosmetických prostředků (tzv. funkční kosmetika), pro něž byly oproti běžné kosmetice zavedeny obtížnější postupy. Komise přijala rozhodnutí, kterým se pozastavuje řízení podle nařízení o obchodních překážkách (3) s cílem sledovat fungování a uplatňování těchto nových pravidel týkajících se kosmetiky. Prozatímním závěrem hodnocení nového režimu v roce 2000 bylo, že jde o režim, který je příliš zatěžující a který může potenciálně omezovat obchod.

| (8) | Po řadě rozhovorů s korejskými orgány bylo dosaženo značného pokroku v podobě dvou po sobě následujících revizí Pravidel pro kontrolu funkční kosmetiky korejského úřadu pro kontrolu potravin a léků. Úprava z roku 2003 přinesla některá zlepšení v oblasti třídění funkční kosmetiky tím, že stanovila přijetí údajů z testů provedených in vivo, údajů o účinnosti přípravku jako celku (namísto údajů pro jednotlivé účinné látky použité jako přísady), a dále tím, že ustoupila od třídění některých prostředků z hlediska účinnosti a zlepšila specifikaci přísad. Úpravou z roku 2004 se ustoupilo od požadavku údajů o stabilitě, došlo k dalšímu zlepšení specifikace přísad a k vytvoření seznamu účinných látek používaných jako přísady, které byly osvobozeny od kontroly z hlediska účinnosti. |
| --- | --- |

(8)

Po řadě rozhovorů s korejskými orgány bylo dosaženo značného pokroku v podobě dvou po sobě následujících revizí Pravidel pro kontrolu funkční kosmetiky korejského úřadu pro kontrolu potravin a léků. Úprava z roku 2003 přinesla některá zlepšení v oblasti třídění funkční kosmetiky tím, že stanovila přijetí údajů z testů provedených in vivo, údajů o účinnosti přípravku jako celku (namísto údajů pro jednotlivé účinné látky použité jako přísady), a dále tím, že ustoupila od třídění některých prostředků z hlediska účinnosti a zlepšila specifikaci přísad. Úpravou z roku 2004 se ustoupilo od požadavku údajů o stabilitě, došlo k dalšímu zlepšení specifikace přísad a k vytvoření seznamu účinných látek používaných jako přísady, které byly osvobozeny od kontroly z hlediska účinnosti.

| (9) | Některé otázky však zůstaly nevyřešeny a dovozci kosmetiky z EU nadále nemohli většiny zlepšení, která uvedené úpravy přinesly, využívat kvůli přísnému výkladu a uplatňování korejských předpisů korejského úřadu pro kontrolu potravin a léčiv v praxi. |
| --- | --- |

(9)

Některé otázky však zůstaly nevyřešeny a dovozci kosmetiky z EU nadále nemohli většiny zlepšení, která uvedené úpravy přinesly, využívat kvůli přísnému výkladu a uplatňování korejských předpisů korejského úřadu pro kontrolu potravin a léčiv v praxi.

| (10) | Po čtyřech letech trvání rozhovorů korejské orgány nakonec souhlasily s tím, že odstraní zbývající překážky dovozu a prodeje kosmetických prostředků z EU v Koreji, jež plynou z provádění korejských předpisů. Konkrétně uvedené závazky spočívají: a) v individuálním určování – na základě přezkumu a s přihlédnutím k výrobku jako celku –, zda označení daného kosmetického prostředku spotřebitele vede k domněnce, že jde o funkční kosmetický prostředek (a tudíž prostředek podléhající kontrole z hlediska účinnosti); b) v uznání testů „před a po“ prováděných na konečných výrobcích (ve srovnání s dřívějším požadavkem srovnávacích testů prováděných s použitím placeba); c) v méně zatěžujících postupech registrace a kontroly, jež se uvnitř trhu vztahují na prostředky proti vráskám; d) v osvobození prostředků téže řady od poskytování údajů o účinnosti; e) ve zvýšení transparentnosti schvalování účinných látek používaných jako přísady u funkční kosmetiky; f) pokud jde o celní odbavení, v odstranění povinnosti poskytovat korejskému sdružení výrobců důvěrné údaje a závazku podrobovat se zvláštním lhůtám; g) v konzultaci s dovozci ohledně přípravy, přijímání a uplatňování právních předpisů a administrativních pokynů týkajících se kosmetických prostředků. Tyto závazky považuje stěžovatel (organizace COLIPA) za dostatečné. |
| --- | --- |

(10)

Po čtyřech letech trvání rozhovorů korejské orgány nakonec souhlasily s tím, že odstraní zbývající překážky dovozu a prodeje kosmetických prostředků z EU v Koreji, jež plynou z provádění korejských předpisů. Konkrétně uvedené závazky spočívají: a) v individuálním určování – na základě přezkumu a s přihlédnutím k výrobku jako celku –, zda označení daného kosmetického prostředku spotřebitele vede k domněnce, že jde o funkční kosmetický prostředek (a tudíž prostředek podléhající kontrole z hlediska účinnosti); b) v uznání testů „před a po“ prováděných na konečných výrobcích (ve srovnání s dřívějším požadavkem srovnávacích testů prováděných s použitím placeba); c) v méně zatěžujících postupech registrace a kontroly, jež se uvnitř trhu vztahují na prostředky proti vráskám; d) v osvobození prostředků téže řady od poskytování údajů o účinnosti; e) ve zvýšení transparentnosti schvalování účinných látek používaných jako přísady u funkční kosmetiky; f) pokud jde o celní odbavení, v odstranění povinnosti poskytovat korejskému sdružení výrobců důvěrné údaje a závazku podrobovat se zvláštním lhůtám; g) v konzultaci s dovozci ohledně přípravy, přijímání a uplatňování právních předpisů a administrativních pokynů týkajících se kosmetických prostředků. Tyto závazky považuje stěžovatel (organizace COLIPA) za dostatečné.

D.   ZÁVĚR A DOPORUČENÍ

| (11) | Vzhledem k výše uvedené analýze se má za to, že přezkumné šetření vedlo k uspokojivé situaci, pokud jde o překážky, jimž byl obchod podle stížnosti podané organizací COPILA vystaven. Přezkumné řízení by se proto mělo zastavit v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení. |
| --- | --- |

(11)

Vzhledem k výše uvedené analýze se má za to, že přezkumné šetření vedlo k uspokojivé situaci, pokud jde o překážky, jimž byl obchod podle stížnosti podané organizací COPILA vystaven. Přezkumné řízení by se proto mělo zastavit v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení.

| (12) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím byla konzultována s poradním výborem, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím byla konzultována s poradním výborem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přezkumné řízení týkající se opatření uložených Korejskou republikou, jež mají dopad na dovoz, distribuci a propagaci kosmetiky, parfémů a toaletních potřeb, se zastavuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. září 2008.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 71.

1

(2)  Úř. věst. C 154, 19.5.1998, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 4, 9.1.2001, s. 29.

3

---

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/37

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 18. září 2008

o nezařazení triflumizolu do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a o odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tuto látku

(oznámeno pod číslem K(2008) 5075)

(Text s významem pro EHP)

(2008/748/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 čtvrtý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS se stanoví, že členský stát může během období 12 let od oznámení uvedené směrnice povolit uvést na trh přípravky na ochranu rostlin obsahující účinné látky neuvedené v příloze I zmíněné směrnice, které již byly uvedeny na trh do dvou let ode dne oznámení, zatímco jsou tyto látky postupně přezkoumávány v rámci pracovního programu. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS se stanoví, že členský stát může během období 12 let od oznámení uvedené směrnice povolit uvést na trh přípravky na ochranu rostlin obsahující účinné látky neuvedené v příloze I zmíněné směrnice, které již byly uvedeny na trh do dvou let ode dne oznámení, zatímco jsou tyto látky postupně přezkoumávány v rámci pracovního programu.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (2) a (ES) č. 1490/2002 (3) stanoví prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Tento seznam zahrnuje triflumizol. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (2) a (ES) č. 1490/2002 (3) stanoví prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Tento seznam zahrnuje triflumizol.

| (3) | Účinky triflumizolu na lidské zdraví a na životní prostředí byly zhodnoceny v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 451/2000 a (ES) č. 1490/2002 pro rozsah použití navrhovaných oznamovatelem. Tato nařízení dále určují členské státy zpravodaje, které musí předložit příslušné hodnotící zprávy a doporučení Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 451/2000. Pro triflumizol bylo členským státem zpravodajem Nizozemsko a veškeré příslušné informace byly předloženy dne 4. ledna 2006. |
| --- | --- |

(3)

Účinky triflumizolu na lidské zdraví a na životní prostředí byly zhodnoceny v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 451/2000 a (ES) č. 1490/2002 pro rozsah použití navrhovaných oznamovatelem. Tato nařízení dále určují členské státy zpravodaje, které musí předložit příslušné hodnotící zprávy a doporučení Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 451/2000. Pro triflumizol bylo členským státem zpravodajem Nizozemsko a veškeré příslušné informace byly předloženy dne 4. ledna 2006.

| (4) | Komise posoudila triflumizol v souladu s článkem 11a nařízení (ES) č. 1490/2002. Návrh zprávy o přezkoumání uvedené látky byl přezkoumán členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončen dne 20. května 2008 v podobě zprávy Komise o přezkoumání. |
| --- | --- |

(4)

Komise posoudila triflumizol v souladu s článkem 11a nařízení (ES) č. 1490/2002. Návrh zprávy o přezkoumání uvedené látky byl přezkoumán členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončen dne 20. května 2008 v podobě zprávy Komise o přezkoumání.

| (5) | V průběhu posuzování uvedené účinné látky zmíněným výborem, a to s ohledem na připomínky členských států, byl učiněn závěr, že existují jasné známky toho, že lze očekávat, že uvedená látka bude mít škodlivý vliv na zdraví lidí, a že zejména expozice obsluhy a pracovníků je vyšší než 100 % hodnoty AOEL (přijatelná úroveň expozice obsluhy). |
| --- | --- |

(5)

V průběhu posuzování uvedené účinné látky zmíněným výborem, a to s ohledem na připomínky členských států, byl učiněn závěr, že existují jasné známky toho, že lze očekávat, že uvedená látka bude mít škodlivý vliv na zdraví lidí, a že zejména expozice obsluhy a pracovníků je vyšší než 100 % hodnoty AOEL (přijatelná úroveň expozice obsluhy).

| (6) | Komise vyzvala oznamovatele, aby předložil připomínky k výsledkům přezkoumání u triflumizolu a uvedl, zda má či nemá v úmyslu látku dále podporovat. Oznamovatel předložil své připomínky a ty byly důkladně prozkoumány. Navzdory předneseným argumentům se však pro uvedené problémy stále nenalezlo řešení a hodnocení provedená na základě předložených informací neprokázala, že by přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol mohly za navržených podmínek použití obecně vyhovovat požadavkům stanoveným v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(6)

Komise vyzvala oznamovatele, aby předložil připomínky k výsledkům přezkoumání u triflumizolu a uvedl, zda má či nemá v úmyslu látku dále podporovat. Oznamovatel předložil své připomínky a ty byly důkladně prozkoumány. Navzdory předneseným argumentům se však pro uvedené problémy stále nenalezlo řešení a hodnocení provedená na základě předložených informací neprokázala, že by přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol mohly za navržených podmínek použití obecně vyhovovat požadavkům stanoveným v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS.

| (7) | Triflumizol by proto neměl být zařazen do přílohy I směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(7)

Triflumizol by proto neměl být zařazen do přílohy I směrnice 91/414/EHS.

| (8) | Měla by být přijata opatření, která zajistí, aby udělená povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol byla ve stanovené lhůtě odňata a nebyla obnovena a aby pro takové přípravky nebyla udělena žádná nová povolení. |
| --- | --- |

(8)

Měla by být přijata opatření, která zajistí, aby udělená povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol byla ve stanovené lhůtě odňata a nebyla obnovena a aby pro takové přípravky nebyla udělena žádná nová povolení.

| (9) | Lhůta poskytnutá členskými státy pro likvidaci, uskladnění, uvedení na trh a použití stávajících zásob přípravků na ochranu rostlin obsahujících triflumizol by neměla přesáhnout 12 měsíců, aby stávající zásoby směly být použity během nejvýše jednoho dalšího vegetačního období, což zajistí, že přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol budou dostupné ještě 18 měsíců po přijetí tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(9)

Lhůta poskytnutá členskými státy pro likvidaci, uskladnění, uvedení na trh a použití stávajících zásob přípravků na ochranu rostlin obsahujících triflumizol by neměla přesáhnout 12 měsíců, aby stávající zásoby směly být použity během nejvýše jednoho dalšího vegetačního období, což zajistí, že přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol budou dostupné ještě 18 měsíců po přijetí tohoto rozhodnutí.

| (10) | Tímto rozhodnutím není dotčeno předložení žádosti pro triflumizol v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a nařízením Komise (ES) č. 33/2008 ze dne 17. ledna 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I (4), za účelem případného zařazení do přílohy I. |
| --- | --- |

(10)

Tímto rozhodnutím není dotčeno předložení žádosti pro triflumizol v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a nařízením Komise (ES) č. 33/2008 ze dne 17. ledna 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I (4), za účelem případného zařazení do přílohy I.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Triflumizol se nezařazuje jako účinná látka do přílohy I směrnice 91/414/EHS.

Článek 2

Členské státy zajistí, aby

| a) | povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol byla odňata do 18. března 2009; |
| --- | --- |

a)

povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol byla odňata do 18. března 2009;

| b) | ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí nebyla udělována ani obnovována žádná povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol. |
| --- | --- |

b)

ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí nebyla udělována ani obnovována žádná povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující triflumizol.

Článek 3

Lhůta poskytnutá členskými státy v souladu s ustanoveními čl. 4 odst. 6 směrnice 91/414/EHS musí být co nejkratší a skončí nejpozději 18. března 2010.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 18. září 2008.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  Úř. věst. L 224, 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  Úř. věst. L 15, 18.1.2008, s. 5.

4

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/39

---

SPOLEČNÁ AKCE RADY 2008/749/SZBP

ze dne 19. září 2008

o vojenské koordinační akci Evropské unie na podporu rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1816 (2008) (EU NAVCO)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 14, čl. 25 třetí pododstavec a čl. 28 odst. 3 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve své rezoluci 1816 (2008) týkající se situace v Somálsku, přijaté dne 2. června 2008, vyjádřila Rada bezpečnosti OSN (RB OSN) znepokojení ohledně hrozby, kterou pro dodávky humanitární pomoci do Somálska, bezpečnost námořních obchodních cest a mezinárodní námořní plavbu představují pirátství a ozbrojené loupeže páchané na plavidlech. RB OSN pověřila zejména státy, které chtějí využívat námořní obchodní cesty u somálského pobřeží, aby ve spolupráci s prozatímní federální vládou posílily a koordinovaly činnost zaměřenou na odrazování od pirátství a ozbrojených loupeží páchaných na moři. RB OSN povolila státům, které spolupracují s prozatímní federální vládou a které tato vláda předem nahlásila generálnímu tajemníkovi OSN, aby po dobu šesti měsíců od přijetí rezoluce vstupovaly do teritoriálních vod Somálska a využívaly všechny nezbytné prostředky ke stíhání pirátství a ozbrojených loupeží páchaných na moři v souladu s platným mezinárodním právem. RB OSN mimo jiné požádala zúčastněné státy, aby mezi sebou koordinovaly opatření, která přijímají za účelem uplatnění výše uvedených ustanovení. |
| --- | --- |

(1)

Ve své rezoluci 1816 (2008) týkající se situace v Somálsku, přijaté dne 2. června 2008, vyjádřila Rada bezpečnosti OSN (RB OSN) znepokojení ohledně hrozby, kterou pro dodávky humanitární pomoci do Somálska, bezpečnost námořních obchodních cest a mezinárodní námořní plavbu představují pirátství a ozbrojené loupeže páchané na plavidlech. RB OSN pověřila zejména státy, které chtějí využívat námořní obchodní cesty u somálského pobřeží, aby ve spolupráci s prozatímní federální vládou posílily a koordinovaly činnost zaměřenou na odrazování od pirátství a ozbrojených loupeží páchaných na moři. RB OSN povolila státům, které spolupracují s prozatímní federální vládou a které tato vláda předem nahlásila generálnímu tajemníkovi OSN, aby po dobu šesti měsíců od přijetí rezoluce vstupovaly do teritoriálních vod Somálska a využívaly všechny nezbytné prostředky ke stíhání pirátství a ozbrojených loupeží páchaných na moři v souladu s platným mezinárodním právem. RB OSN mimo jiné požádala zúčastněné státy, aby mezi sebou koordinovaly opatření, která přijímají za účelem uplatnění výše uvedených ustanovení.

| (2) | Rada ve svých závěrech ze dne 26. května 2008 uvedla, že je znepokojena nárůstem pirátských útoků u somálského pobřeží, které narušují humanitární úsilí, mezinárodní námořní přepravu v této oblasti a přispívají k pokračujícímu porušování zbrojního embarga OSN. Rada rovněž ocenila řadu iniciativ některých členských států EU týkajících se poskytnutí ochrany plavidlům Světového potravinového programu. Zdůraznila potřebu širší účasti mezinárodního společenství na těchto doprovodech, aby se zabezpečily dodávky humanitární pomoci somálskému lidu. |
| --- | --- |

(2)

Rada ve svých závěrech ze dne 26. května 2008 uvedla, že je znepokojena nárůstem pirátských útoků u somálského pobřeží, které narušují humanitární úsilí, mezinárodní námořní přepravu v této oblasti a přispívají k pokračujícímu porušování zbrojního embarga OSN. Rada rovněž ocenila řadu iniciativ některých členských států EU týkajících se poskytnutí ochrany plavidlům Světového potravinového programu. Zdůraznila potřebu širší účasti mezinárodního společenství na těchto doprovodech, aby se zabezpečily dodávky humanitární pomoci somálskému lidu.

| (3) | Dne 16. června 2008 Rada vyzvala generální sekretariát Rady a Komisi, aby se zabývaly možnými variantami plnění všech závazků obsažených v závěrech Rady ze dne 26. května a způsoby, jak nejlépe přispět k provádění rezoluce RB OSN 1816 (2008). |
| --- | --- |

(3)

Dne 16. června 2008 Rada vyzvala generální sekretariát Rady a Komisi, aby se zabývaly možnými variantami plnění všech závazků obsažených v závěrech Rady ze dne 26. května a způsoby, jak nejlépe přispět k provádění rezoluce RB OSN 1816 (2008).

| (4) | Dne 5. srpna 2008 Rada schválila koncepci řešení krize pro akci Evropské unie s cílem přispět k provádění rezoluce RB OSN 1816 (2008). |
| --- | --- |

(4)

Dne 5. srpna 2008 Rada schválila koncepci řešení krize pro akci Evropské unie s cílem přispět k provádění rezoluce RB OSN 1816 (2008).

| (5) | Politický a bezpečnostní výbor by měl vykonávat politickou kontrolu nad vojenskou koordinační akcí Evropské unie na podporu rezoluce RB OSN 1816 (2008), poskytovat strategické řízení a přijímat vhodná rozhodnutí v souladu s čl. 25 třetím pododstavcem Smlouvy. |
| --- | --- |

(5)

Politický a bezpečnostní výbor by měl vykonávat politickou kontrolu nad vojenskou koordinační akcí Evropské unie na podporu rezoluce RB OSN 1816 (2008), poskytovat strategické řízení a přijímat vhodná rozhodnutí v souladu s čl. 25 třetím pododstavcem Smlouvy.

| (6) | Podle čl. 28 odst. 3 Smlouvy by operační výdaje vyplývající z této společné akce a související s vojenstvím nebo obranou měly hradit členské státy. Bez ohledu na skutečnost, že výdaje na vojenskou koordinační akci EU podle této společné akce nejsou stanoveny rozhodnutím Rady 2007/384/SZBP ze dne 14. května 2007 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA) (1), je v tomto výjimečném případě vhodné, aby výdaje na tuto vojenskou koordinační akci EU byly spravovány v souladu s uvedeným rozhodnutím. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 28 odst. 3 Smlouvy by operační výdaje vyplývající z této společné akce a související s vojenstvím nebo obranou měly hradit členské státy. Bez ohledu na skutečnost, že výdaje na vojenskou koordinační akci EU podle této společné akce nejsou stanoveny rozhodnutím Rady 2007/384/SZBP ze dne 14. května 2007 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA) (1), je v tomto výjimečném případě vhodné, aby výdaje na tuto vojenskou koordinační akci EU byly spravovány v souladu s uvedeným rozhodnutím.

| (7) | Finanční referenční částka na krytí společných nákladů vojenské koordinační akce EU představuje nejlepší aktuální odhad a nejsou jí dotčeny konečné údaje, které mají být zahrnuty do rozpočtu, jenž má být schválen v souladu s pravidly stanovenými v rozhodnutí 2007/384/SZBP. |
| --- | --- |

(7)

Finanční referenční částka na krytí společných nákladů vojenské koordinační akce EU představuje nejlepší aktuální odhad a nejsou jí dotčeny konečné údaje, které mají být zahrnuty do rozpočtu, jenž má být schválen v souladu s pravidly stanovenými v rozhodnutí 2007/384/SZBP.

| (8) | V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které souvisejí s obranou. Dánsko se neúčastní provádění této společné akce, a proto se nepodílí na financování vojenské koordinační akce EU, |
| --- | --- |

(8)

V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které souvisejí s obranou. Dánsko se neúčastní provádění této společné akce, a proto se nepodílí na financování vojenské koordinační akce EU,

PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI:

Článek 1

Cíl

Evropská unie provádí vojenskou koordinační akci na podporu rezoluce RB OSN 1816 (2008), nazvanou „EU NAVCO“.

Článek 2

Mandát

1.   S ohledem na cíl uvedený v článku 1 podporuje vojenská koordinační akce EU činnosti členských států, které poskytují vojenské prostředky v místě působení s cílem zlepšit jejich dostupnost a operabilitu, a to zejména vytvořením koordinační jednotky v Bruselu (dále jen „koordinační jednotka EU“).

2.   Za účelem splnění tohoto mandátu plní koordinační jednotka EU úkoly uvedené v prováděcím plánu schváleném Radou.

Článek 3

Jmenování vedoucího koordinační jednotky EU

Vedoucím koordinační jednotky EU je jmenován pan Andrès A. BREIJO CLAÙR.

Článek 4

Vytvoření koordinační jednotky EU

Koordinační jednotka EU je umístěna v Bruselu.

Článek 5

Prováděcí plán a zahájení vojenské koordinační akce EU

1.   Schvaluje se prováděcí plán pro EU NAVCO.

2.   Vojenská koordinační akce EU je zahájena dnem přijetí této společné akce Radou.

Článek 6

Politická kontrola a strategické řízení

1.   Politický a bezpečnostní výbor vykonává z pověření Rady politickou kontrolu a strategické řízení vojenské koordinační akce EU. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s článkem 25 Smlouvy. Toto zmocnění zahrnuje zejména pravomoci nezbytné ke změně prováděcího plánu. Zahrnuje rovněž nezbytné pravomoci přijímat další rozhodnutí o jmenování vedoucího koordinační jednotky EU. Rozhodovací pravomoc, pokud jde o cíle a ukončení vojenské koordinační akce EU, si ponechává Rada, které je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel.

2.   Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.

3.   Vedoucí koordinační jednotky EU pravidelně podává Politickému a bezpečnostnímu výboru zprávy o průběhu vojenské koordinační akce EU. Politický a bezpečnostní výbor může v případě potřeby pozvat vedoucího koordinační jednotky EU na svá zasedání.

Článek 7

Vojenské řízení

1.   Vojenský výbor EU sleduje řádný výkon vojenské koordinační akce EU, za jejíž průběh odpovídá vedoucí koordinační jednotky EU.

2.   Vedoucí koordinační jednotky EU pravidelně podává zprávy Vojenskému výboru EU. Vojenský výbor může v případě potřeby pozvat vedoucího koordinační jednotky EU k účasti na svých zasedáních.

3.   Předseda Vojenského výboru EU je hlavní kontaktní osobou pro vedoucího koordinační jednotky EU.

Článek 8

Soudržnost reakce EU

1.   Předsednictví, generální tajemník, vysoký představitel, vedoucí koordinační jednotky EU a členské státy, které poskytují vojenské prostředky v místě působení, dohlížejí na úzkou koordinaci svých příslušných činností souvisejících s prováděním této společné akce.

2.   Členské státy se zejména vyzývají, aby koordinační jednotce EU sdělily veškeré významné informace o svých operačních aktivitách v místě působení a o situaci v oblasti, včetně výměn informací s obchodními plavidly.

Článek 9

Vztahy s OSN, Africkou unií, Mezinárodní námořní organizací a dalšími aktéry

1.   Generální tajemník, vysoký představitel, kterému je nápomocen zvláštní zástupce EU při Africké unii, vystupuje v úzké spolupráci s předsednictvím a ve spojení s vedoucím koordinační jednotky EU jako hlavní kontaktní osoba pro styk s OSN a s Africkou unií.

2.   Na operační úrovni je vedoucí koordinační jednotky EU kontaktní osobou zejména pro organizace majitelů plavidel, příslušná oddělení generálního sekretariátu OSN, Světový potravinový program, Mezinárodní námořní organizaci a námořní síly „Combined Task Force 150“, které působí v rámci operace „Trvalá svoboda“.

Článek 10

Podpora třetích států

1.   Politický a bezpečnostní výbor může v jednotlivých případech pověřit vedoucího koordinační jednotky EU, aby za stejných podmínek, jako jsou podmínky stanovené pro členské státy, zajistil koordinaci činností třetích států provádějících rezoluci RB OSN 1816 (2008), které o to požádaly.

2.   Za tímto účelem je vedoucímu koordinační jednotky EU umožněno uzavírat správní a technická ujednání s příslušnými orgány těchto států.

Článek 11

Odpovědnost

1.   Členský stát, který vyslal člena personálu do koordinační jednotky EU, odpovídá za řešení veškerých stížností člena personálu ohledně vyslání nebo stížností, které se člena personálu týkají. Dotyčný členský stát odpovídá za zahájení řízení proti vyslanému členu personálu.

2.   Členské státy odpovídají za řešení veškerých stížností třetích osob, které se týkají námořních operací prováděných plavidly plujícími pod jejich vlajkou v rámci účasti těchto států na provádění rezoluce RB OSN 1816 (2008).

Článek 12

Finanční ustanovení

1.   Členské státy hradí podle klíče hrubého národního důchodu tyto společné náklady vojenské koordinační akce EU:

| — | komunikace, |
| --- | --- |

—

komunikace,

| — | doprava/cestovné, |
| --- | --- |

—

doprava/cestovné,

| — | správa. |
| --- | --- |

—

správa.

2.   Správa financování těchto společných nákladů se řídí mechanismem ATHENA.

3.   Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské koordinační akce EU činí 60 000 EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 33 odst. 3 rozhodnutí 2007/384/SZBP se stanoví na 30 %.

Článek 13

Poskytování informací OSN a jiným třetím stranám

1.   Generální tajemník, vysoký představitel je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady (2) oprávněn předávat OSN a jiným třetím stranám, které se připojily k této společné akci, utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely vojenské koordinační akce EU až do stupně utajení platného pro jednotlivé třetí strany.

2.   Generální tajemník, vysoký představitel je oprávněn předávat OSN a jiným třetím stranám, které se připojily k této společné akci, neutajované dokumenty EU o jednáních Rady týkajících se vojenské koordinační akce EU, na které se vztahuje služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (3).

Článek 14

Vstup v platnost a ukončení

1.   Tato společná akce vstupuje v platnost dnem přijetí.

2.   Vojenská koordinační akce EU skončí ke dni stanovenému Radou a bude přezkoumána na konci platnosti rezoluce RB OSN 1816 (2008).

3.   Tato společná akce se zrušuje ke dni uzavření koordinační jednotky EU, aniž jsou dotčena příslušná ustanovení rozhodnutí 2007/384/SZBP.

Článek 15

Zveřejnění

1.   Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru o dalších jmenováních vedoucího koordinační jednotky EU budou rovněž zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 19. září 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 152, 13.6.2007, s. 14.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2004/338/ES, Euratom ze dne 22. března 2004, kterým se přijímá jednací řád Rady (Úř. věst. L 106, 15.4.2004, s. 22).

3

---

Tiskové opravy

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/43

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 913/2008 ze dne 18. září 2008, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec

(
  Úřední věstník Evropské unie L 251 ze dne 19. září 2008
  )

Strana 21, 5. bod odůvodnění:

místo:

„Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,“,

má být:

„Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,“.

---

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/43

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 914/2008 ze dne 18. září 2008, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa

(
  Úřední věstník Evropské unie L 251 ze dne 19. září 2008
  )

Strana 23, 5. bod odůvodnění:

místo:

„Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,“,

má být:

„Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,“.

---

20.9.2008

| 20.9.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 252/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 252/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---