# Eiropas Savienības L 237/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 237 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 4. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 237

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 4. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 865/2008 (2008. gada 27. augusts), ar ko pagarina apturēšanas termiņu galīgajam antidempinga maksājumam, kas ar Regulu (EK) Nr. 1420/2007 noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Kazahstānas izcelsmes silīcijmangāna importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 866/2008 (2008. gada 3. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 867/2008 (2008. gada 3. septembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz olīvu nozares tirgus dalībnieku organizācijām, to darba programmām un finansējumu | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 868/2008 (2008. gada 3. septembris) par lauku saimniecības apgrozījuma pārskatu, kas izmantojams, lai noteiktu lauku saimniecību ieņēmumus un analizētu šo saimniecību saimniecisko darbību | 18 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 865/2008 (2008. gada 27. augusts), ar ko pagarina apturēšanas termiņu galīgajam antidempinga maksājumam, kas ar Regulu (EK) Nr. 1420/2007 noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Kazahstānas izcelsmes silīcijmangāna importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 866/2008 (2008. gada 3. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 867/2008 (2008. gada 3. septembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz olīvu nozares tirgus dalībnieku organizācijām, to darba programmām un finansējumu

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 868/2008 (2008. gada 3. septembris) par lauku saimniecības apgrozījuma pārskatu, kas izmantojams, lai noteiktu lauku saimniecību ieņēmumus un analizētu šo saimniecību saimniecisko darbību

18

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/711/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 11. marts) par valsts atbalstu C 15/07 (ex NN 20/07), ko Itālija īstenojusi, piešķirot nodokļu atvieglojumus konkrētām pārstrukturētām kredītiestādēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 869)

   (
  1
  ) | 70 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/711/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 11. marts) par valsts atbalstu C 15/07 (ex NN 20/07), ko Itālija īstenojusi, piešķirot nodokļu atvieglojumus konkrētām pārstrukturētām kredītiestādēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 869)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 869)

1

70

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | | 2008/712/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības Komitejas Lēmums BIH/13/2008, (2008. gada 29. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu BiH/1/2004, ar ko pieņem trešo valstu palīdzību attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā, un Lēmumu BiH/3/2004 par Eiropas Savienības militārās operācijas Bosnijā un Hercegovinā līdzdalībnieku komitejas izveidi | 90 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

2008/712/KĀDP

*

Politikas un drošības Komitejas Lēmums BIH/13/2008, (2008. gada 29. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu BiH/1/2004, ar ko pieņem trešo valstu palīdzību attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā, un Lēmumu BiH/3/2004 par Eiropas Savienības militārās operācijas Bosnijā un Hercegovinā līdzdalībnieku komitejas izveidi

90

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 4.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 865/2008

(2008. gada 27. augusts),

ar ko pagarina apturēšanas termiņu galīgajam antidempinga maksājumam, kas ar Regulu (EK) Nr. 1420/2007 noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Kazahstānas izcelsmes silīcijmangāna importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. panta 4. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1420/2007 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Kazahstānas izcelsmes silīcijmangāna importam, tostarp ferosilīcijmangāna importam, (“SiMn”), kas atbilst KN kodam 7202 30 00 un ex 8111 00 11 (Taric kods 8111001110) (“attiecīgais ražojums”). Noteiktā antidempinga maksājuma likme attiecīgā ražojuma importam ar izcelsmi ĶTR un Kazahstānā ir attiecīgi 8,2 % un 6,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1420/2007 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Kazahstānas izcelsmes silīcijmangāna importam, tostarp ferosilīcijmangāna importam, (“SiMn”), kas atbilst KN kodam 7202 30 00 un ex 8111 00 11 (Taric kods 8111001110) (“attiecīgais ražojums”). Noteiktā antidempinga maksājuma likme attiecīgā ražojuma importam ar izcelsmi ĶTR un Kazahstānā ir attiecīgi 8,2 % un 6,5 %.

| (2) | Ar Lēmumu 2007/789/EK (3) (“lēmums”) Komisija no 2007. gada 6. decembra uz deviņiem mēnešiem apturēja galīgos antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2007/789/EK (3) (“lēmums”) Komisija no 2007. gada 6. decembra uz deviņiem mēnešiem apturēja galīgos antidempinga maksājumus.

B.   APTURĒŠANAS TERMIŅA PAGARINĀJUMA IEMESLI

| (3) | Pamatregulas 14. panta 4. punktā teikts, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var apturēt, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies un nav paredzams, ka, apturot pasākumus, atkal tiks nodarīts kaitējums, un ar noteikumu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja iesniegt komentārus un šie komentāri ir ņemti vērā. Turklāt pamatregulas 14. panta 4. punktā teikts, ka apturēšanas termiņu var pagarināt uz turpmāku laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu, ja Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem šādu lēmumu. Turklāt 14. panta 4. punktā teikts, ka attiecīgos pasākumus var atjaunot jebkurā laikā, ja apturēšanas iemesls vairs nepastāv. |
| --- | --- |

(3)

Pamatregulas 14. panta 4. punktā teikts, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var apturēt, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies un nav paredzams, ka, apturot pasākumus, atkal tiks nodarīts kaitējums, un ar noteikumu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja iesniegt komentārus un šie komentāri ir ņemti vērā. Turklāt pamatregulas 14. panta 4. punktā teikts, ka apturēšanas termiņu var pagarināt uz turpmāku laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu, ja Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem šādu lēmumu. Turklāt 14. panta 4. punktā teikts, ka attiecīgos pasākumus var atjaunot jebkurā laikā, ja apturēšanas iemesls vairs nepastāv.

| (4) | Pēc galīgo antidempinga maksājumu apturēšanas Komisija saskaņā ar lēmuma 13. apsvērumu turpināja uzraudzīt tirgus attīstību, īpaši saistībā ar SiMn importa plūsmu un cenām. Papildus šādai importa analīzei Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās, nosūtīja anketu, kurā bija jānorāda mēneša dati par ražošanu, pārdošanas apjomu un vērtību Kopienas tirgū, kā arī 2007. gada pēdējā ceturkšņa un 2008. gada pirmā ceturkšņa rentabilitāti. |
| --- | --- |

(4)

Pēc galīgo antidempinga maksājumu apturēšanas Komisija saskaņā ar lēmuma 13. apsvērumu turpināja uzraudzīt tirgus attīstību, īpaši saistībā ar SiMn importa plūsmu un cenām. Papildus šādai importa analīzei Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās, nosūtīja anketu, kurā bija jānorāda mēneša dati par ražošanu, pārdošanas apjomu un vērtību Kopienas tirgū, kā arī 2007. gada pēdējā ceturkšņa un 2008. gada pirmā ceturkšņa rentabilitāti.

| (5) | Pamatojoties uz iegūto informāciju, noteica, ka SiMn tirgus cenas Kopienas tirgū joprojām bija salīdzinoši augstas, turklāt ievērojami augstākas nekā sākotnējā izmeklēšanas periodā (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam). Pastāvīgs kāpums vērojams, sākot no 2006. gada trešā ceturkšņa, kurā vidējā cena bija 622 EUR/Mt, līdz 2007. gada trešajam ceturksnim, kurā vidējā cena bija 1 051 EUR/Mt, un 2008. gada pirmajam ceturksnim, kurā vidējā cena sasniedza 1 189 EUR/Mt. Šīs tendences novēroja arī SiMn importam Kopienā. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz iegūto informāciju, noteica, ka SiMn tirgus cenas Kopienas tirgū joprojām bija salīdzinoši augstas, turklāt ievērojami augstākas nekā sākotnējā izmeklēšanas periodā (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam). Pastāvīgs kāpums vērojams, sākot no 2006. gada trešā ceturkšņa, kurā vidējā cena bija 622 EUR/Mt, līdz 2007. gada trešajam ceturksnim, kurā vidējā cena bija 1 051 EUR/Mt, un 2008. gada pirmajam ceturksnim, kurā vidējā cena sasniedza 1 189 EUR/Mt. Šīs tendences novēroja arī SiMn importam Kopienā.

| (6) | Attiecībā uz importu laikā starp periodu, kurā veica izmeklēšanu tā lēmuma vajadzībām, ar ko apturēja pasākumus, proti, no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“lēmuma IP”), un periodu no 2007. gada 1. marta līdz 2008. gada 29. februārim (“uzraudzības periods”) ĶTR un Kazahstānas izcelsmes SiMn tirgus daļa palielinājās tikai minimāli jeb par 0,2 procentu punktiem līdz 10 % no kopējā Kopienas patēriņa un nepārsniedza attiecīgo tirgus daļu sākotnējā izmeklēšanas periodā (10,4 %). EK patēriņš joprojām bija stabils – aptuveni par 20 % lielāks nekā sākotnējā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz importu laikā starp periodu, kurā veica izmeklēšanu tā lēmuma vajadzībām, ar ko apturēja pasākumus, proti, no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“lēmuma IP”), un periodu no 2007. gada 1. marta līdz 2008. gada 29. februārim (“uzraudzības periods”) ĶTR un Kazahstānas izcelsmes SiMn tirgus daļa palielinājās tikai minimāli jeb par 0,2 procentu punktiem līdz 10 % no kopējā Kopienas patēriņa un nepārsniedza attiecīgo tirgus daļu sākotnējā izmeklēšanas periodā (10,4 %). EK patēriņš joprojām bija stabils – aptuveni par 20 % lielāks nekā sākotnējā izmeklēšanas periodā.

| (7) | Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari jānorāda, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam) stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē joprojām bija labāks. Kā minēts lēmuma 8. apsvērumā, laikā starp sākotnējo izmeklēšanas periodu un periodu no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim pārdošanas un ražošanas apjomi palielinājās attiecīgi par 15 % un 19 % un Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2007. gada trešajā ceturksnī sasniedza 42 %. Iegūtā jaunā informācija liecināja, ka no lēmuma IP līdz uzraudzības periodam Kopienas ražošanas nozares pārdošanas rādītājs palielinājās vēl pat par 9 % un tirgus daļa sasniedza 25,4 %. SiMn konstanti augstā cenu līmeņa dēļ ES tirgū Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija neparasti augsta (ņemot vērā pat to, ka tā 2008. gada trešajā ceturksnī samazinājās līdz 36 %), tādējādi joprojām būtiski pārsniedzot sākotnējā izmeklēšanā noteikto pieņemamo peļņas līmeni 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari jānorāda, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam) stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē joprojām bija labāks. Kā minēts lēmuma 8. apsvērumā, laikā starp sākotnējo izmeklēšanas periodu un periodu no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim pārdošanas un ražošanas apjomi palielinājās attiecīgi par 15 % un 19 % un Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2007. gada trešajā ceturksnī sasniedza 42 %. Iegūtā jaunā informācija liecināja, ka no lēmuma IP līdz uzraudzības periodam Kopienas ražošanas nozares pārdošanas rādītājs palielinājās vēl pat par 9 % un tirgus daļa sasniedza 25,4 %. SiMn konstanti augstā cenu līmeņa dēļ ES tirgū Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija neparasti augsta (ņemot vērā pat to, ka tā 2008. gada trešajā ceturksnī samazinājās līdz 36 %), tādējādi joprojām būtiski pārsniedzot sākotnējā izmeklēšanā noteikto pieņemamo peļņas līmeni 5 % apmērā.

| (8) | Kā minēts Regulas (EK) Nr. 1420/2007 157.–163. apsvērumā un lēmuma 9. apsvērumā, tika paredzēts, ka attiecīgo pasākumu ieviešanai būs zināma, lai gan ierobežota negatīva ietekme uz lietotājiem, proti, pieaugs izmaksas, kas radīsies saistībā ar iespējamo vajadzību nodrošināt jaunas vai alternatīvas piegādes. Ņemot vērā pagaidu pārmaiņas tirgus nosacījumos un to, ka tādējādi Kopienas ražošanas nozarei patlaban netiek nodarīts kaitējums, var turpināt novērst negatīvo ietekmi uz lietotājiem, pagarinot pasākumu apturēšanas termiņu. Tāpēc var secināt, ka pasākumu apturēšanas termiņa pagarināšana ir Kopienas kopējās interesēs. |
| --- | --- |

(8)

Kā minēts Regulas (EK) Nr. 1420/2007 157.–163. apsvērumā un lēmuma 9. apsvērumā, tika paredzēts, ka attiecīgo pasākumu ieviešanai būs zināma, lai gan ierobežota negatīva ietekme uz lietotājiem, proti, pieaugs izmaksas, kas radīsies saistībā ar iespējamo vajadzību nodrošināt jaunas vai alternatīvas piegādes. Ņemot vērā pagaidu pārmaiņas tirgus nosacījumos un to, ka tādējādi Kopienas ražošanas nozarei patlaban netiek nodarīts kaitējums, var turpināt novērst negatīvo ietekmi uz lietotājiem, pagarinot pasākumu apturēšanas termiņu. Tāpēc var secināt, ka pasākumu apturēšanas termiņa pagarināšana ir Kopienas kopējās interesēs.

C.   APSPRIEŠANĀS AR KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARI

| (9) | Ievērojot pamatregulas 14. panta 4. punktu, Komisija informēja Kopienas ražošanas nozari, ka plāno pagarināt attiecīgo antidempinga pasākumu apturēšanas termiņu. Kopienas ražošanas nozarei deva iespēju iesniegt apsvērumus, un tā neiebilda pret antidempinga pasākumu apturēšanu. |
| --- | --- |

(9)

Ievērojot pamatregulas 14. panta 4. punktu, Komisija informēja Kopienas ražošanas nozari, ka plāno pagarināt attiecīgo antidempinga pasākumu apturēšanas termiņu. Kopienas ražošanas nozarei deva iespēju iesniegt apsvērumus, un tā neiebilda pret antidempinga pasākumu apturēšanu.

D.   SECINĀJUMS

| (10) | Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka tirgus situācija pamatā ir līdzīga situācijai tolaik, kad pasākumi tika apturēti. Ievērojot pagaidu pārmaiņas tirgus apstākļos, konkrēti SiMn cenu augsto līmeni, kāds vērojams Kopienas tirgū, kas ievērojami pārsniedz to līmeni, kuru sākotnējā izmeklēšanā noteica kā kaitējumu izraisošu cenu līmeni, nav paredzams, ka apturēšanas termiņa pagarināšanas rezultātā varētu tikt nodarīts kaitējums, ko radītu ĶTR un Kazahstānas izcelsmes attiecīgā ražojuma imports. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka tirgus situācija pamatā ir līdzīga situācijai tolaik, kad pasākumi tika apturēti. Ievērojot pagaidu pārmaiņas tirgus apstākļos, konkrēti SiMn cenu augsto līmeni, kāds vērojams Kopienas tirgū, kas ievērojami pārsniedz to līmeni, kuru sākotnējā izmeklēšanā noteica kā kaitējumu izraisošu cenu līmeni, nav paredzams, ka apturēšanas termiņa pagarināšanas rezultātā varētu tikt nodarīts kaitējums, ko radītu ĶTR un Kazahstānas izcelsmes attiecīgā ražojuma imports.

| (11) | Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu ierosina vēl par vienu gadu pagarināt antidempinga pasākumu apturēšanu, kas noteikta silīcijmangāna importam (ietverot ferosilīcijmangānu). |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu ierosina vēl par vienu gadu pagarināt antidempinga pasākumu apturēšanu, kas noteikta silīcijmangāna importam (ietverot ferosilīcijmangānu).

| (12) | Komisija turpinās uzraudzīt attiecīgā ražojuma importa un cenu attīstību. Ja rastos situācija, kad no ĶTR un Kazahstānas atsāktos attiecīgā ražojuma imports lielos apjomos par dempinga cenām un tādējādi tiktu nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, Komisija veiks vajadzīgos pasākumus, lai atjaunotu antidempinga maksājumu, ņemot vērā pamatnoteikumus, ar ko reglamentē kaitējuma novērtējumu. Vajadzības gadījumā var uzsākt starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

(12)

Komisija turpinās uzraudzīt attiecīgā ražojuma importa un cenu attīstību. Ja rastos situācija, kad no ĶTR un Kazahstānas atsāktos attiecīgā ražojuma imports lielos apjomos par dempinga cenām un tādējādi tiktu nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, Komisija veiks vajadzīgos pasākumus, lai atjaunotu antidempinga maksājumu, ņemot vērā pamatnoteikumus, ar ko reglamentē kaitējuma novērtējumu. Vajadzības gadījumā var uzsākt starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo līdz 2009. gada 6. septembrim pagarina galīgā antidempinga maksājuma apturēšanas termiņu, kas noteikts ar Lēmumu 2007/789/EK.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 27. augustā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 317, 5.12.2007., 5. lpp.

2

(3)  OV L 317, 5.12.2007., 79. lpp.

3

---

| 4.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 866/2008

(2008. gada 3. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 4. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 3. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 22,4 |
| ZZ | 22,4 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| TR | 152,4 |
| ZZ | 154,6 |
| 0709 90 70 | TR | 94,9 |
| ZZ | 94,9 |
| 0805 50 10 | AR | 69,9 |
| CL | 65,6 |
| UY | 72,2 |
| ZA | 75,3 |
| ZZ | 70,8 |
| 0806 10 10 | IL | 235,7 |
| TR | 116,4 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 150,5 |
| 0808 10 80 | BR | 89,0 |
| CL | 101,3 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 108,2 |
| US | 91,5 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 58,4 |
| TR | 142,2 |
| ZA | 82,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0809 30 | TR | 138,6 |
| US | 166,6 |
| XS | 61,2 |
| ZZ | 122,1 |
| 0809 40 05 | IL | 138,1 |
| MK | 53,9 |
| TR | 58,0 |
| XS | 53,4 |
| ZZ | 75,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

22,4

ZZ

22,4

0707 00 05

JO

156,8

TR

152,4

ZZ

154,6

0709 90 70

TR

94,9

ZZ

94,9

0805 50 10

AR

69,9

CL

65,6

UY

72,2

ZA

75,3

ZZ

70,8

0806 10 10

IL

235,7

TR

116,4

US

188,9

XS

61,0

ZZ

150,5

0808 10 80

BR

89,0

CL

101,3

CN

80,8

NZ

108,2

US

91,5

ZA

78,2

ZZ

91,5

0808 20 50

AR

123,5

CN

58,4

TR

142,2

ZA

82,5

ZZ

101,7

0809 30

TR

138,6

US

166,6

XS

61,2

ZZ

122,1

0809 40 05

IL

138,1

MK

53,9

TR

58,0

XS

53,4

ZZ

75,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 4.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 867/2008

(2008. gada 3. septembris),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz olīvu nozares tirgus dalībnieku organizācijām, to darba programmām un finansējumu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 103. panta 2. punkta trešo daļu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 201. panta 1. punkta c) apakšpunktu no 2008. gada 1. jūlija atceļ Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 865/2004, kas attiecas uz olīveļļas un galda olīvu tirgus kopīgo organizāciju un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 827/68 (2). Ņemot vērā to, ka Komisijas Regulā (EK) Nr. 2080/2005 (3), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 865/2004 piemērošanai, ir dotas daudzas atsauces uz konkrētiem Regulas (EK) Nr. 865/2004 noteikumiem, kā arī skaidrības un racionalizācijas labad ir jāatceļ Regula (EK) Nr. 2080/2005 un jāaizstāj tā ar jaunu regulu, kurā norādīts jaunais juridiskais pamats un iekļauta atsauce uz pareizajiem pamatnoteikumiem. Jaunajā regulā jāiekļauj arī konkrēti grozījumi, kuri ir atzīti par nepieciešamiem, ņemot vērā darba programmu īstenošanas divos gados gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 201. panta 1. punkta c) apakšpunktu no 2008. gada 1. jūlija atceļ Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 865/2004, kas attiecas uz olīveļļas un galda olīvu tirgus kopīgo organizāciju un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 827/68 (2). Ņemot vērā to, ka Komisijas Regulā (EK) Nr. 2080/2005 (3), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 865/2004 piemērošanai, ir dotas daudzas atsauces uz konkrētiem Regulas (EK) Nr. 865/2004 noteikumiem, kā arī skaidrības un racionalizācijas labad ir jāatceļ Regula (EK) Nr. 2080/2005 un jāaizstāj tā ar jaunu regulu, kurā norādīts jaunais juridiskais pamats un iekļauta atsauce uz pareizajiem pamatnoteikumiem. Jaunajā regulā jāiekļauj arī konkrēti grozījumi, kuri ir atzīti par nepieciešamiem, ņemot vērā darba programmu īstenošanas divos gados gūto pieredzi.

| (2) | Lai nodrošinātu apstiprināto tirgus dalībnieku organizāciju efektīvu darbību, apstiprinājums jāattiecina uz dažādu kategoriju tirgus dalībniekiem, kam ir liela ietekme olīveļļas vai galda olīvu nozarē, nodrošinot to, ka minētās organizācijas var garantēt konkrētu obligāto nosacījumu ievērošanu, kas ir pietiekami, lai sasniegtu ekonomiski nozīmīgus rezultātus. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu apstiprināto tirgus dalībnieku organizāciju efektīvu darbību, apstiprinājums jāattiecina uz dažādu kategoriju tirgus dalībniekiem, kam ir liela ietekme olīveļļas vai galda olīvu nozarē, nodrošinot to, ka minētās organizācijas var garantēt konkrētu obligāto nosacījumu ievērošanu, kas ir pietiekami, lai sasniegtu ekonomiski nozīmīgus rezultātus.

| (3) | Lai ražotājas dalībvalstis varētu ieviest apstiprināto tirgus dalībnieku organizāciju administratīvās pārvaldības sistēmu olīvu nozarē, jānosaka šādu organizāciju apstiprināšanas procedūras un termiņi, šo organizāciju darba programmu atlases kritēriji, kā arī Kopienas finansējuma izmaksāšanas un sadales kārtība. |
| --- | --- |

(3)

Lai ražotājas dalībvalstis varētu ieviest apstiprināto tirgus dalībnieku organizāciju administratīvās pārvaldības sistēmu olīvu nozarē, jānosaka šādu organizāciju apstiprināšanas procedūras un termiņi, šo organizāciju darba programmu atlases kritēriji, kā arī Kopienas finansējuma izmaksāšanas un sadales kārtība.

| (4) | Saskaņā ar 110.i panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 (4), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, dalībvalstis var ieturēt līdz 10 % no olīveļļai paredzētās daļas valstij noteiktajā maksimāli pieļaujamā daudzumā, kas minēts tās pašas regulas 41. pantā, lai nodrošinātu Kopienas finansējumu darba programmām, ko apstiprinātās tirgus dalībnieku organizācijas ir izstrādājušas vienā vai vairākās no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. panta 1. punktā minētajām jomām. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 110.i panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 (4), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, dalībvalstis var ieturēt līdz 10 % no olīveļļai paredzētās daļas valstij noteiktajā maksimāli pieļaujamā daudzumā, kas minēts tās pašas regulas 41. pantā, lai nodrošinātu Kopienas finansējumu darba programmām, ko apstiprinātās tirgus dalībnieku organizācijas ir izstrādājušas vienā vai vairākās no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. panta 1. punktā minētajām jomām.

| (5) | Saskaņā ar kopīgiem noteikumiem par tiešā atbalsta shēmu finansēšanu un tādēļ, lai dalībvalstis varētu izmantot pieejamās summas, darba programmu īstenošanai paredzētie ikgadējie izdevumi nedrīkstētu pārsniegt ikgadējās summas, ko dalībvalstis ieturējušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.i panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar kopīgiem noteikumiem par tiešā atbalsta shēmu finansēšanu un tādēļ, lai dalībvalstis varētu izmantot pieejamās summas, darba programmu īstenošanai paredzētie ikgadējie izdevumi nedrīkstētu pārsniegt ikgadējās summas, ko dalībvalstis ieturējušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.i panta 4. punktu.

| (6) | Lai nodrošinātu apstiprināto tirgus dalībnieku organizāciju darbības vispārēju saskanību, ir jānosaka tie pasākumu veidi, par kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu, un tie pasākumu veidi, par kuriem nav tiesību saņemt šo finansējumu. Turklāt jāparedz programmu iesniegšanas kārtība un šo programmu atlases kritēriji. Ņemot vērā moderno tehnoloģiju augsto efektivitāti, ir lietderīgi paredzēt tiesības saņemt finansējumu par uzglabāšanas un pārstrādes uzlabojumiem, kuru rezultātā var panākt arī netiešu jaudas pieaugumu. Tomēr ir jāatļauj attiecīgajām dalībvalstīm noteikt papildu nosacījumus par tiesībām saņemt finansējumu, lai nodrošinātu pasākumu labāku piemērotību situācijai attiecīgās valsts olīvu nozarē. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu apstiprināto tirgus dalībnieku organizāciju darbības vispārēju saskanību, ir jānosaka tie pasākumu veidi, par kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu, un tie pasākumu veidi, par kuriem nav tiesību saņemt šo finansējumu. Turklāt jāparedz programmu iesniegšanas kārtība un šo programmu atlases kritēriji. Ņemot vērā moderno tehnoloģiju augsto efektivitāti, ir lietderīgi paredzēt tiesības saņemt finansējumu par uzglabāšanas un pārstrādes uzlabojumiem, kuru rezultātā var panākt arī netiešu jaudas pieaugumu. Tomēr ir jāatļauj attiecīgajām dalībvalstīm noteikt papildu nosacījumus par tiesībām saņemt finansējumu, lai nodrošinātu pasākumu labāku piemērotību situācijai attiecīgās valsts olīvu nozarē.

| (7) | Ņemot vērā gūto pieredzi, lai nodrošinātu vismaz noteikta skaita pasākumu īstenošanu jutīgās prioritārajās jomās, ir jānosaka Kopienas finansējuma limiti vismaz tām jomām, kuru uzdevums ir uzlabot olīvu nozares ietekmi uz vidi, kā arī olīveļļas un galda olīvu kvalitātes izsekojamību, sertifikāciju un aizsardzību, ko veic valsts pārvaldes iestāžu pārraudzībā, jo īpaši pārbaudot galapatērētājiem pārdotās olīveļļas kvalitāti. Lai ņemtu vērā gūto pieredzi, ir jāpielāgo attiecīgais limits, kas piemērojams jomā, kuras uzdevums ir uzlabot olīvu nozares ietekmi uz vidi, lai atspoguļotu attīstību šajā sfērā. Ņemot vērā attiecīgās darba programmas, lai veicinātu to īstenošanu, ir lietderīgi paredzēt lielāku procentuālo daļu pieskaitāmo izmaksu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā gūto pieredzi, lai nodrošinātu vismaz noteikta skaita pasākumu īstenošanu jutīgās prioritārajās jomās, ir jānosaka Kopienas finansējuma limiti vismaz tām jomām, kuru uzdevums ir uzlabot olīvu nozares ietekmi uz vidi, kā arī olīveļļas un galda olīvu kvalitātes izsekojamību, sertifikāciju un aizsardzību, ko veic valsts pārvaldes iestāžu pārraudzībā, jo īpaši pārbaudot galapatērētājiem pārdotās olīveļļas kvalitāti. Lai ņemtu vērā gūto pieredzi, ir jāpielāgo attiecīgais limits, kas piemērojams jomā, kuras uzdevums ir uzlabot olīvu nozares ietekmi uz vidi, lai atspoguļotu attīstību šajā sfērā. Ņemot vērā attiecīgās darba programmas, lai veicinātu to īstenošanu, ir lietderīgi paredzēt lielāku procentuālo daļu pieskaitāmo izmaksu.

| (8) | Lai nodrošinātu darba programmu īstenošanu noteiktajos termiņos un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. panta 1. punktu un panāktu olīvu nozares apstiprināto tirgus dalībnieku organizāciju sistēmas efektīvu administratīvo pārvaldību, ir jānosaka procedūras attiecībā uz pieteikumiem organizāciju apstiprināšanai un darba programmu atlasi un apstiprināšanu. Darba programmu atlasē dalībvalstīm ir jāņem vērā arī to programmu novērtējums, ko tirgus dalībnieku organizācijas veikušas saskaņā ar šo regulu, Komisijas 2002. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1334/2002, kas maina Padomes Regulas (EK) Nr. 1638/98 piemērošanas nosacījumus tajā, kas attiecas uz olīvu audzētāju organizāciju darbības programmām 2002./2003., 2003./2004. un 2004./2005. gada pārdošanas periodiem (5), un Regulu (EK) Nr. 2080/2005. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu darba programmu īstenošanu noteiktajos termiņos un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. panta 1. punktu un panāktu olīvu nozares apstiprināto tirgus dalībnieku organizāciju sistēmas efektīvu administratīvo pārvaldību, ir jānosaka procedūras attiecībā uz pieteikumiem organizāciju apstiprināšanai un darba programmu atlasi un apstiprināšanu. Darba programmu atlasē dalībvalstīm ir jāņem vērā arī to programmu novērtējums, ko tirgus dalībnieku organizācijas veikušas saskaņā ar šo regulu, Komisijas 2002. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1334/2002, kas maina Padomes Regulas (EK) Nr. 1638/98 piemērošanas nosacījumus tajā, kas attiecas uz olīvu audzētāju organizāciju darbības programmām 2002./2003., 2003./2004. un 2004./2005. gada pārdošanas periodiem (5), un Regulu (EK) Nr. 2080/2005.

| (9) | Lai garantētu apstiprināto darba programmu labu un pilnīgu izpildi, ir būtiski paaugstināt ar pieteikuma apstiprināšanu saistītā bankas nodrošinājuma summu un atļaut nodrošinājumu atbrīvot tikai pēc visas darba programmas sekmīgas pabeigšanas. |
| --- | --- |

(9)

Lai garantētu apstiprināto darba programmu labu un pilnīgu izpildi, ir būtiski paaugstināt ar pieteikuma apstiprināšanu saistītā bankas nodrošinājuma summu un atļaut nodrošinājumu atbrīvot tikai pēc visas darba programmas sekmīgas pabeigšanas.

| (10) | Lai dalībvalstis varētu pareizi izmantot pieejamo finansējumu, ir jāparedz noteikumi ikgadējai grozījumu izdarīšanai nākamajam gadam apstiprinātajās darba programmās, lai ņemtu vērā visas pienācīgi pamatotās izmaiņas sākotnējos nosacījumos. Dalībvalstīm jābūt arī iespējai paredzēt nosacījumus, kas vajadzīgi, lai grozītu darba programmas un pārdalītu piešķirtās summas, nepārsniedzot ikgadējos apjomus, ko ražotājas dalībvalstis ir ieturējušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.i panta 4. punktu. Gadījumos, kad tirgus dalībnieku organizācijas lūdz izdarīt grozījumus programmās, un tādēļ, lai darba programmu pieteikumu iesniegšanu padarītu elastīgāku, ir lietderīgi saīsināt paredzēto termiņu, kādā jāsniedz iepriekšējs paziņojums kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(10)

Lai dalībvalstis varētu pareizi izmantot pieejamo finansējumu, ir jāparedz noteikumi ikgadējai grozījumu izdarīšanai nākamajam gadam apstiprinātajās darba programmās, lai ņemtu vērā visas pienācīgi pamatotās izmaiņas sākotnējos nosacījumos. Dalībvalstīm jābūt arī iespējai paredzēt nosacījumus, kas vajadzīgi, lai grozītu darba programmas un pārdalītu piešķirtās summas, nepārsniedzot ikgadējos apjomus, ko ražotājas dalībvalstis ir ieturējušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.i panta 4. punktu. Gadījumos, kad tirgus dalībnieku organizācijas lūdz izdarīt grozījumus programmās, un tādēļ, lai darba programmu pieteikumu iesniegšanu padarītu elastīgāku, ir lietderīgi saīsināt paredzēto termiņu, kādā jāsniedz iepriekšējs paziņojums kompetentajām iestādēm.

| (11) | Lai darbu varētu uzsākt laikus, tirgus dalībnieku organizācijām jābūt iespējai saņemt maksimālo avansu 90 % apmērā no apstiprinātās darba programmas attaisnotajiem gada izdevumiem, iemaksājot nodrošinājumu saskaņā ar noteikumiem, kuri paredzēti Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (6). Lai veicinātu un paātrinātu darba programmu izpildi, ir lietderīgi izveidot līdzsvarotāku avansa maksājumu sadalījumu. |
| --- | --- |

(11)

Lai darbu varētu uzsākt laikus, tirgus dalībnieku organizācijām jābūt iespējai saņemt maksimālo avansu 90 % apmērā no apstiprinātās darba programmas attaisnotajiem gada izdevumiem, iemaksājot nodrošinājumu saskaņā ar noteikumiem, kuri paredzēti Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (6). Lai veicinātu un paātrinātu darba programmu izpildi, ir lietderīgi izveidot līdzsvarotāku avansa maksājumu sadalījumu.

| (12) | Lai palielinātu olīveļļas un galda olīvu nozares tirgus pārraudzības un administratīvās pārvaldības jomā īstenoto darba programmu kopējo ietekmi, ir jānodrošina iespēja tirgus dalībnieku organizācijām un dalībvalstīm pasākumu rezultātus publiskot savās tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

(12)

Lai palielinātu olīveļļas un galda olīvu nozares tirgus pārraudzības un administratīvās pārvaldības jomā īstenoto darba programmu kopējo ietekmi, ir jānodrošina iespēja tirgus dalībnieku organizācijām un dalībvalstīm pasākumu rezultātus publiskot savās tīmekļa vietnēs.

| (13) | Lai pienācīgi pārvaldītu noteikumus par olīvu nozares tirgus dalībnieku organizācijām, attiecīgajām dalībvalstīm ir jāsagatavo kontroles plāns un jāizstrādā sankciju sistēma attiecībā uz pieļautajiem pārkāpumiem. Turklāt jāparedz noteikums, ka tirgus dalībnieku organizācijām darba rezultāti ir jāpaziņo attiecīgo dalībvalstu iestādēm, kā arī jānosūta Komisijai. Ņemot vērā termiņu, kas tirgus dalībnieku organizācijām noteikts finansējuma pieteikumu iesniegšanai un dalībvalstīm – vajadzīgo pārbaužu veikšanai, ir jānosaka jauns termiņš dalībvalstu paziņojumiem. |
| --- | --- |

(13)

Lai pienācīgi pārvaldītu noteikumus par olīvu nozares tirgus dalībnieku organizācijām, attiecīgajām dalībvalstīm ir jāsagatavo kontroles plāns un jāizstrādā sankciju sistēma attiecībā uz pieļautajiem pārkāpumiem. Turklāt jāparedz noteikums, ka tirgus dalībnieku organizācijām darba rezultāti ir jāpaziņo attiecīgo dalībvalstu iestādēm, kā arī jānosūta Komisijai. Ņemot vērā termiņu, kas tirgus dalībnieku organizācijām noteikts finansējuma pieteikumu iesniegšanai un dalībvalstīm – vajadzīgo pārbaužu veikšanai, ir jānosaka jauns termiņš dalībvalstu paziņojumiem.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas Pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas Pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Ar šo regulu nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. un 125. panta piemērošanai attiecībā uz tirgus dalībnieku organizāciju apstiprināšanu, pasākumiem, par kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu, darba programmu apstiprināšanu un apstiprināto darba programmu īstenošanu.

2. pants

Olīvu nozares tirgus dalībnieku organizāciju apstiprināšanas nosacījumi

1.   Dalībvalstis apstiprina tirgus dalībnieku organizācijas, kurām ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu darba programmām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. pantu.

2.   Dalībvalstis paredz apstiprināšanas nosacījumus, kuros iekļauj vismaz šādus kritērijus:

| a) | ražotāju organizāciju sastāvā ir tikai tie olīvu ražotāji, kas nav citas apstiprinātas ražotāju organizācijas biedri; |
| --- | --- |

a)

ražotāju organizāciju sastāvā ir tikai tie olīvu ražotāji, kas nav citas apstiprinātas ražotāju organizācijas biedri;

| b) | ražotāju organizāciju asociāciju sastāvā ir tikai tās apstiprinātās ražotāju organizācijas, kas nav iesaistījušās citās apstiprinātu ražotāju organizāciju asociācijās; |
| --- | --- |

b)

ražotāju organizāciju asociāciju sastāvā ir tikai tās apstiprinātās ražotāju organizācijas, kas nav iesaistījušās citās apstiprinātu ražotāju organizāciju asociācijās;

| c) | citu tirgus dalībnieku organizāciju sastāvā ir tikai tie olīvu nozares tirgus dalībnieki, kas nav citas apstiprinātas tirgus dalībnieku organizācijas biedri; |
| --- | --- |

c)

citu tirgus dalībnieku organizāciju sastāvā ir tikai tie olīvu nozares tirgus dalībnieki, kas nav citas apstiprinātas tirgus dalībnieku organizācijas biedri;

| d) | starpnozaru organizācijās ir nodrošināta plaša un līdzsvarota visu to saimniecisko darbību pārstāvība, kas ir saistītas ar olīveļļas un/vai galda olīvu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību; |
| --- | --- |

d)

starpnozaru organizācijās ir nodrošināta plaša un līdzsvarota visu to saimniecisko darbību pārstāvība, kas ir saistītas ar olīveļļas un/vai galda olīvu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību;

| e) | tirgus dalībnieku organizācija spēj iesniegt darba programmu vismaz vienā no 5. panta 1. punkta pirmās daļas a), b), c), d) un e) apakšpunktā minētajām jomām; |
| --- | --- |

e)

tirgus dalībnieku organizācija spēj iesniegt darba programmu vismaz vienā no 5. panta 1. punkta pirmās daļas a), b), c), d) un e) apakšpunktā minētajām jomām;

| f) | tirgus dalībnieku organizācija apņemas pakļauties šīs regulas 14. pantā paredzētajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

f)

tirgus dalībnieku organizācija apņemas pakļauties šīs regulas 14. pantā paredzētajām pārbaudēm.

3.   Lai izvērtētu tirgus dalībnieku organizāciju iesniegtos apstiprinājuma pieteikumus, dalībvalstis jo īpaši ņem vērā šādus aspektus:

| a) | olīvu nozares īpatnības katrā reģionālajā apgabalā, ko noteikušas dalībvalstis (turpmāk – “reģionālais apgabals”); |
| --- | --- |

a)

olīvu nozares īpatnības katrā reģionālajā apgabalā, ko noteikušas dalībvalstis (turpmāk – “reģionālais apgabals”);

| b) | patērētāju intereses un tirgus līdzsvars; |
| --- | --- |

b)

patērētāju intereses un tirgus līdzsvars;

| c) | olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošana; |
| --- | --- |

c)

olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošana;

| d) | iesniegto darba programmu efektivitātes novērtējums. |
| --- | --- |

d)

iesniegto darba programmu efektivitātes novērtējums.

3. pants

Olīvu nozares tirgus dalībnieku organizāciju apstiprināšanas procedūra

1.   Lai saņemtu apstiprinājumu, olīvu nozares tirgus dalībnieku organizācijas līdz dalībvalstu noteiktai dienai, bet ne vēlāk kā katra gada 15. februārī iesniedz pieteikumu, kurā apliecināts, ka attiecīgā organizācija atbilst 2. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

Lai varētu uzraudzīt atbilstību 2. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem, apstiprinājuma pieteikumu sagatavo saskaņā ar dalībvalsts kompetentās iestādes sniegto paraugu. Pieteikumā iekļauj ziņas, kas ļauj identificēt katru tirgus dalībnieku organizācijas biedru.

2.   Ne vēlāk kā katra apstiprinātās darba programmas īstenošanas gada 1. aprīlī dalībvalsts apstiprina tirgus dalībnieku organizāciju un piešķir tai apstiprinājuma numuru.

3.   Ja tirgus dalībnieku organizācija neatbilst 2. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem, apstiprinājumu nekavējoties noraida, aptur vai anulē.

4.   Tomēr tirgus dalībnieku organizācija līdz apstiprinājuma anulēšanas brīdim saglabā tās apstiprinājumā noteiktās tiesības, ja tā ir rīkojusies, labticīgi uzskatot, ka ievēro 2. panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus.

Ja apstiprinājumu anulē tāpēc, ka tirgus dalībnieku organizācija tīši vai rupjas nolaidības dēļ nav pildījusi 2. panta 2. punktā izklāstītos apstiprinājuma nosacījumus, apstiprinājuma anulēšanas lēmums stājas spēkā no dienas, kad apstiprinājuma nosacījumi vairs nav tikuši pildīti.

5.   Apstiprinājumu nekavējoties noraida, aptur vai anulē, ja tirgus dalībnieku organizācija:

| a) | 2002./2003. līdz 2004./2005. tirdzniecības gadā ir sodīta par pārkāpumu saistībā ar ražošanas atbalsta shēmu, kas paredzēta Padomes Regulā Nr. 136/66/EEK (7); |
| --- | --- |

a)

2002./2003. līdz 2004./2005. tirdzniecības gadā ir sodīta par pārkāpumu saistībā ar ražošanas atbalsta shēmu, kas paredzēta Padomes Regulā Nr. 136/66/EEK (7);

| b) | 2002./2003. līdz 2004./2005. tirdzniecības gadā ir sodīta par pārkāpumu saistībā ar shēmu tirgus dalībnieku organizāciju darbības finansēšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/98 (8). |
| --- | --- |

b)

2002./2003. līdz 2004./2005. tirdzniecības gadā ir sodīta par pārkāpumu saistībā ar shēmu tirgus dalībnieku organizāciju darbības finansēšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/98 (8).

6.   Tirgus dalībnieku organizācijas, ko dalībvalsts apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1334/2002 un/vai kas saņēmušas finansējumu tirgus dalībnieku organizāciju darba programmām 2002./2003. līdz 2004./2005. tirdzniecības gadā, var uzskatīt par apstiprinātām atbilstīgi šai regulai, ja tās atbilst 2. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

4. pants

Kopienas finansējums

1.   Tirgus dalībnieku organizāciju darba programmām paredzēto ikgadējo Kopienas finansējumu nodrošina, nepārsniedzot summu, kas ieturēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.i panta 4. punktu.

Dalībvalstis nodrošina to, ka apstiprināto darba programmu īstenošanai paredzētie gada izdevumi nepārsniedz pirmajā daļā minēto apjomu.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka Kopienas finansējumu proporcionāli sadala 8. panta 1. punktā paredzētajā periodā.

5. pants

Pasākumi, par kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu

1.   Pasākumi, par kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. panta 1. punktu (turpmāk – “pasākumi, par kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu”), ir šādi:

| a) | olīveļļas un galda olīvu nozares tirgus pārraudzības un administratīvās pārvaldības jomā:






  i) | datu vākšana par nozari un tirgu saskaņā ar kompetentās valsts iestādes noteiktajām specifikācijām attiecībā uz metodi, ģeogrāfisko pārstāvību un precizitāti; |
| --- | --- | --- |

a)

olīveļļas un galda olīvu nozares tirgus pārraudzības un administratīvās pārvaldības jomā:

i)

datu vākšana par nozari un tirgu saskaņā ar kompetentās valsts iestādes noteiktajām specifikācijām attiecībā uz metodi, ģeogrāfisko pārstāvību un precizitāti;

| ii) | pētījumi, jo īpaši par tēmām, kas saistītas ar citiem attiecīgās tirgus dalībnieku organizācijas darba programmā paredzētiem pasākumiem; |
| --- | --- |

ii)

pētījumi, jo īpaši par tēmām, kas saistītas ar citiem attiecīgās tirgus dalībnieku organizācijas darba programmā paredzētiem pasākumiem;

| b) | olīvu nozares ietekmes uz vidi uzlabošanas jomā:






  i) | kolektīvās darbības, kuru mērķis ir saglabāt pamešanas riskam pakļautās olīvu birzis, kam piemīt augsta vides vērtība, atbilstīgi kompetentās iestādes paredzētajiem nosacījumiem, kuru pamatā ir objektīvi kritēriji, jo īpaši attiecībā uz reģionālajiem apgabaliem, kuriem var būt tiesības saņemt Kopienas finansējumu, kā arī attiecībā uz platību un olīveļļas ražotāju obligāto skaitu, kas jāiesaista, lai attiecīgā darbība būtu efektīva; |
| --- | --- | --- |

b)

olīvu nozares ietekmes uz vidi uzlabošanas jomā:

i)

kolektīvās darbības, kuru mērķis ir saglabāt pamešanas riskam pakļautās olīvu birzis, kam piemīt augsta vides vērtība, atbilstīgi kompetentās iestādes paredzētajiem nosacījumiem, kuru pamatā ir objektīvi kritēriji, jo īpaši attiecībā uz reģionālajiem apgabaliem, kuriem var būt tiesības saņemt Kopienas finansējumu, kā arī attiecībā uz platību un olīveļļas ražotāju obligāto skaitu, kas jāiesaista, lai attiecīgā darbība būtu efektīva;

| ii) | labas olīvu audzēšanas prakses veidošana, kuras pamatā ir vietējiem apstākļiem pielāgoti vides kritēriji, kā arī šīs prakses izplatīšana olīvu audzētāju vidū un tās praktiskās izmantošanas turpmākā izvērtēšana; |
| --- | --- |

ii)

labas olīvu audzēšanas prakses veidošana, kuras pamatā ir vietējiem apstākļiem pielāgoti vides kritēriji, kā arī šīs prakses izplatīšana olīvu audzētāju vidū un tās praktiskās izmantošanas turpmākā izvērtēšana;

| iii) | olīvu mušas ķīmiskajai apkarošanai alternatīvu paņēmienu praktiski demonstrējumi; |
| --- | --- |

iii)

olīvu mušas ķīmiskajai apkarošanai alternatīvu paņēmienu praktiski demonstrējumi;

| iv) | uz vides aizsardzību un lauku vides apsaimniekošanu vērstu olīvu audzēšanas paņēmienu, piemēram, bioloģiskās, racionālās un integrētās lauksaimniecības, praktiski demonstrējumi; |
| --- | --- |

iv)

uz vides aizsardzību un lauku vides apsaimniekošanu vērstu olīvu audzēšanas paņēmienu, piemēram, bioloģiskās, racionālās un integrētās lauksaimniecības, praktiski demonstrējumi;

| v) | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 20. pantā minētās olīvu audzēšanā izmantojamās ģeogrāfiskās informācijas sistēmas papildināšana ar datiem par vidi; |
| --- | --- |

v)

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 20. pantā minētās olīvu audzēšanā izmantojamās ģeogrāfiskās informācijas sistēmas papildināšana ar datiem par vidi;

| c) | olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošanas jomā:






  i) | olīvu audzēšanas (jo īpaši olīvu mušas apkarošanas), novākšanas, piegādes un pirms pārstrādes veiktās uzglabāšanas apstākļu uzlabošana atbilstīgi kompetentās valsts iestādes noteiktajām tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- | --- |

c)

olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošanas jomā:

i)

olīvu audzēšanas (jo īpaši olīvu mušas apkarošanas), novākšanas, piegādes un pirms pārstrādes veiktās uzglabāšanas apstākļu uzlabošana atbilstīgi kompetentās valsts iestādes noteiktajām tehniskajām specifikācijām;

| ii) | šķirņu uzlabošana olīvu birzīs, kuras atrodas individuālajās saimniecībās, ja šīs saimniecības sekmē darba programmu mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

ii)

šķirņu uzlabošana olīvu birzīs, kuras atrodas individuālajās saimniecībās, ja šīs saimniecības sekmē darba programmu mērķu sasniegšanu;

| iii) | olīveļļas un galda olīvu ražošanas atlieku uzglabāšanas un izmantošanas apstākļu uzlabošana; |
| --- | --- |

iii)

olīveļļas un galda olīvu ražošanas atlieku uzglabāšanas un izmantošanas apstākļu uzlabošana;

| iv) | ar produktu kvalitātes uzlabošanu saistīts tehniskais atbalsts olīveļļas ražošanas nozarei; |
| --- | --- |

iv)

ar produktu kvalitātes uzlabošanu saistīts tehniskais atbalsts olīveļļas ražošanas nozarei;

| v) | neapstrādātas olīveļļas analīžu laboratoriju izveide un uzlabošana; |
| --- | --- |

v)

neapstrādātas olīveļļas analīžu laboratoriju izveide un uzlabošana;

| vi) | degustētāju apmācība neapstrādātas olīveļļas organoleptisko pārbaužu veikšanai; |
| --- | --- |

vi)

degustētāju apmācība neapstrādātas olīveļļas organoleptisko pārbaužu veikšanai;

| d) | jomā, kas saistīta ar olīveļļas un galda olīvu kvalitātes izsekojamību, sertifikāciju un aizsardzību, ko veic valsts pārvaldes iestāžu pārraudzībā, jo īpaši pārbaudot galapatērētājiem pārdotās olīveļļas kvalitāti:






  i) | tādu sistēmu izveide un pārvaldība, kas ļauj izsekot produktiem no olīvu audzētāja līdz iesaiņošanai un marķēšanai atbilstīgi kompetentās valsts iestādes noteiktajām specifikācijām; |
| --- | --- | --- |

d)

jomā, kas saistīta ar olīveļļas un galda olīvu kvalitātes izsekojamību, sertifikāciju un aizsardzību, ko veic valsts pārvaldes iestāžu pārraudzībā, jo īpaši pārbaudot galapatērētājiem pārdotās olīveļļas kvalitāti:

i)

tādu sistēmu izveide un pārvaldība, kas ļauj izsekot produktiem no olīvu audzētāja līdz iesaiņošanai un marķēšanai atbilstīgi kompetentās valsts iestādes noteiktajām specifikācijām;

| ii) | tādu kvalitātes sertifikācijas sistēmu izveide un pārvaldība, kuru pamatā ir riska analīze un kritisko punktu kontroles sistēma un kuras atbilst kompetentās valsts iestādes pieņemtajiem tehniskajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

ii)

tādu kvalitātes sertifikācijas sistēmu izveide un pārvaldība, kuru pamatā ir riska analīze un kritisko punktu kontroles sistēma un kuras atbilst kompetentās valsts iestādes pieņemtajiem tehniskajiem kritērijiem;

| iii) | sistēmu izveide un pārvaldība, lai uzraudzītu to normu ievērošanu, kas attiecas uz tirgū laistās olīveļļas un galda olīvu autentiskumu, kvalitāti un tirdzniecību saskaņā ar kompetentās valsts iestādes noteiktajām tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- |

iii)

sistēmu izveide un pārvaldība, lai uzraudzītu to normu ievērošanu, kas attiecas uz tirgū laistās olīveļļas un galda olīvu autentiskumu, kvalitāti un tirdzniecību saskaņā ar kompetentās valsts iestādes noteiktajām tehniskajām specifikācijām;

| e) | jomā, kas saistīta ar informācijas izplatīšanu par pasākumiem, ko tirgus dalībnieku organizācijas veic olīveļļas un galda olīvu kvalitātes uzlabošanai:






  i) | informācijas izplatīšana par pasākumiem, ko tirgus dalībnieku organizācijas veikušas a), b), c) un d) apakšpunktā minētajās jomās; |
| --- | --- | --- |

e)

jomā, kas saistīta ar informācijas izplatīšanu par pasākumiem, ko tirgus dalībnieku organizācijas veic olīveļļas un galda olīvu kvalitātes uzlabošanai:

i)

informācijas izplatīšana par pasākumiem, ko tirgus dalībnieku organizācijas veikušas a), b), c) un d) apakšpunktā minētajās jomās;

| ii) | tādas tīmekļa vietnes izveidošana un uzturēšana, kurā sniedz informāciju par pasākumiem, ko tirgus dalībnieku organizācijas veikušas a), b), c) un d) apakšpunktā minētajās jomās. |
| --- | --- |

ii)

tādas tīmekļa vietnes izveidošana un uzturēšana, kurā sniedz informāciju par pasākumiem, ko tirgus dalībnieku organizācijas veikušas a), b), c) un d) apakšpunktā minētajās jomās.

Attiecībā uz pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punktā paredzēto pasākumu dalībvalstis nodrošina attiecīgu noteikumu pieņemšanu, lai varētu atgūt ieguldījumus vai to atlikušo vērtību, ja biedrs izstājas no tirgus dalībnieku organizācijas.

2.   Dalībvalsts var pieņemt papildu nosacījumus, precizējot pasākumus, par kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu, ja šie nosacījumi nepadara pasākumu ierosināšanu vai īstenošanu neiespējamu.

6. pants

Kopienas finansējuma sadalījums

Katrā dalībvalstī vismaz 25 % no Kopienas finansējuma, kas pieejams saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. pantu, piešķir 5. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajai jomai un vismaz 12 % no minētā Kopienas finansējuma piešķir 5. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minētajai jomai.

Ja pirmajā daļā minēto minimālo procentuālo daļu nevar pilnībā izlietot pasākumiem tajā pašā daļā minētajās jomās, neizlietotās summas nedrīkst piešķirt citām pasākumu jomām, bet šīs summas jāiemaksā atpakaļ Kopienas budžetā.

7. pants

Pasākumi un izmaksas, par kurām nav tiesību saņemt Kopienas finansējumu

1.   Kopienas finansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. pantu nav tiesību saņemt par šādiem pasākumiem:

| a) | pasākumi, par kuriem saņem Kopienas finansējumu, kas nav Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. pantā paredzētais finansējums; |
| --- | --- |

a)

pasākumi, par kuriem saņem Kopienas finansējumu, kas nav Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. pantā paredzētais finansējums;

| b) | pasākumi, kuru mērķis ir ražošanas, uzglabāšanas vai pārstrādes jaudas tiešs palielinājums; |
| --- | --- |

b)

pasākumi, kuru mērķis ir ražošanas, uzglabāšanas vai pārstrādes jaudas tiešs palielinājums;

| c) | pasākumi, kas saistīti ar olīveļļas vai galda olīvu iegādi vai uzglabāšanu vai kas ietekmē to cenas; |
| --- | --- |

c)

pasākumi, kas saistīti ar olīveļļas vai galda olīvu iegādi vai uzglabāšanu vai kas ietekmē to cenas;

| d) | pasākumi, kas saistīti ar olīveļļas vai galda olīvu komerciālo reklāmu; |
| --- | --- |

d)

pasākumi, kas saistīti ar olīveļļas vai galda olīvu komerciālo reklāmu;

| e) | pasākumi, kas saistīti ar zinātnisko pētniecību; |
| --- | --- |

e)

pasākumi, kas saistīti ar zinātnisko pētniecību;

| f) | pasākumi, kas var kropļot konkurenci citās tirgus dalībnieku organizācijas saimnieciskās darbības jomās. |
| --- | --- |

f)

pasākumi, kas var kropļot konkurenci citās tirgus dalībnieku organizācijas saimnieciskās darbības jomās.

2.   Lai nodrošinātu atbilstību 1. punkta a) apakšpunktam, tirgus dalībnieku organizācijas attiecībā uz pasākumiem, kurus finansē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. pantu, savā un savu biedru vārdā rakstiski apņemas atteikties no jebkura finansējuma, ko piešķir saskaņā ar citu Kopienas vai valsts atbalsta shēmu.

3.   Īstenojot 5. pantā minētos pasākumus, Kopienas finansējumu nav tiesību saņemt arī par šādām izmaksām:

| a) | tādu aizņēmumu atmaksāšana (jo īpaši gada maksājumu veidā), kuri ņemti pasākumam, kas pilnībā vai daļēji īstenots pirms darba programmas uzsākšanas; |
| --- | --- |

a)

tādu aizņēmumu atmaksāšana (jo īpaši gada maksājumu veidā), kuri ņemti pasākumam, kas pilnībā vai daļēji īstenots pirms darba programmas uzsākšanas;

| b) | negūto ienākumu kompensēšanai paredzēti maksājumi tirgus dalībniekiem, kuri piedalās sanāksmēs un mācību programmās; |
| --- | --- |

b)

negūto ienākumu kompensēšanai paredzēti maksājumi tirgus dalībniekiem, kuri piedalās sanāksmēs un mācību programmās;

| c) | izdevumi, kas saistīti ar dalībvalstu un ELGF atbalsta saņēmēju administratīvajām un personāla izmaksām; |
| --- | --- |

c)

izdevumi, kas saistīti ar dalībvalstu un ELGF atbalsta saņēmēju administratīvajām un personāla izmaksām;

| d) | neapbūvētas zemes pirkšana; |
| --- | --- |

d)

neapbūvētas zemes pirkšana;

| e) | lietotu iekārtu pirkšana; |
| --- | --- |

e)

lietotu iekārtu pirkšana;

| f) | izdevumi, kas saistīti ar izpirkumnomas līgumiem, tostarp attiecīgajiem nodokļiem, procentiem un apdrošināšanas izmaksām; |
| --- | --- |

f)

izdevumi, kas saistīti ar izpirkumnomas līgumiem, tostarp attiecīgajiem nodokļiem, procentiem un apdrošināšanas izmaksām;

| g) | nomas maksa, ja noma izvēlēta kā alternatīva iegādei, un nomāto lietu ekspluatācijas izmaksas. |
| --- | --- |

g)

nomas maksa, ja noma izvēlēta kā alternatīva iegādei, un nomāto lietu ekspluatācijas izmaksas.

4.   Dalībvalstis var pieņemt papildu nosacījumus, norādot sīkāku informāciju par 1. un 3. punktā minētajiem pasākumiem un izmaksām, par kurām nav tiesību saņemt Kopienas finansējumu.

8. pants

Darba programmas un apstiprinājuma pieteikumi

1.   Darba programmas, par kurām ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. panta 1. punktu, īsteno ne ilgāk kā trijos gados. Pirmais īstenošanas periods sākas 2006. gada 1. aprīlī. Turpmākie īstenošanas periodi sākas ik pēc trim gadiem 1. aprīlī.

2.   Katra tirgus dalībnieku organizācija, kas apstiprināta saskaņā ar šo regulu, līdz dalībvalsts noteiktai dienai, bet ne vēlāk kā katra gada 15. februārī var iesniegt pieteikumu vienas darba programmas apstiprināšanai.

Apstiprinājuma pieteikumā iekļauj šādus datus:

| a) | ziņas par attiecīgo tirgus dalībnieku organizāciju; |
| --- | --- |

a)

ziņas par attiecīgo tirgus dalībnieku organizāciju;

| b) | informācija par 9. panta 1. punktā minētajiem atlases kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

informācija par 9. panta 1. punktā minētajiem atlases kritērijiem;

| c) | katra ierosinātā pasākuma apraksts, pamatojums un īstenošanas grafiks; |
| --- | --- |

c)

katra ierosinātā pasākuma apraksts, pamatojums un īstenošanas grafiks;

| d) | plānotie izdevumi, kas sadalīti atbilstīgi 5. pantā minētajiem pasākumu veidiem un pasākumu jomām, iekļaujot ziņas par katru 12 mēnešu periodu no darba programmas apstiprināšanas datuma un atsevišķi norādot pieskaitāmās izmaksas, kas nedrīkst pārsniegt 7 % no kopējiem izdevumiem, un pārējos galvenos izmaksu veidus; |
| --- | --- |

d)

plānotie izdevumi, kas sadalīti atbilstīgi 5. pantā minētajiem pasākumu veidiem un pasākumu jomām, iekļaujot ziņas par katru 12 mēnešu periodu no darba programmas apstiprināšanas datuma un atsevišķi norādot pieskaitāmās izmaksas, kas nedrīkst pārsniegt 7 % no kopējiem izdevumiem, un pārējos galvenos izmaksu veidus;

| e) | finansējuma plāns, kas sadalīts atbilstīgi 5. pantā minētajām pasākumu jomām, iekļaujot ziņas par katru 12 mēnešu periodu no darba programmas apstiprināšanas datuma un konkrēti norādot pieprasīto Kopienas finansējumu un, attiecīgā gadījumā, arī tirgus dalībnieku un valsts finansiālo ieguldījumu; |
| --- | --- |

e)

finansējuma plāns, kas sadalīts atbilstīgi 5. pantā minētajām pasākumu jomām, iekļaujot ziņas par katru 12 mēnešu periodu no darba programmas apstiprināšanas datuma un konkrēti norādot pieprasīto Kopienas finansējumu un, attiecīgā gadījumā, arī tirgus dalībnieku un valsts finansiālo ieguldījumu;

| f) | apraksts, kurā norādīti kvantitatīvie un kvalitatīvie efektivitātes rādītāji, kas ļauj veikt programmas starpposma novērtējumu tās īstenošanas laikā un ex post novērtējumu, pamatojoties uz dalībvalsts noteiktiem vispārējiem kritērijiem; |
| --- | --- |

f)

apraksts, kurā norādīti kvantitatīvie un kvalitatīvie efektivitātes rādītāji, kas ļauj veikt programmas starpposma novērtējumu tās īstenošanas laikā un ex post novērtējumu, pamatojoties uz dalībvalsts noteiktiem vispārējiem kritērijiem;

| g) | pierādījums par to, ka saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2220/85 bankā ir iemaksāts nodrošinājums vismaz 10 % apmērā no pieprasītā Kopienas finansējuma; |
| --- | --- |

g)

pierādījums par to, ka saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2220/85 bankā ir iemaksāts nodrošinājums vismaz 10 % apmērā no pieprasītā Kopienas finansējuma;

| h) | avansa pieteikums saskaņā ar 11. pantu; |
| --- | --- |

h)

avansa pieteikums saskaņā ar 11. pantu;

| i) | apliecinājums, kas paredzēts 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

i)

apliecinājums, kas paredzēts 7. panta 2. punktā;

| j) | starpnozaru organizācijām un ražotāju organizāciju asociācijām – informācija par tirgus dalībnieku organizācijām, kas atbild par to pasākumu faktisko īstenošanu, kuri iekļauti to programmās un par kuriem ir noslēgti apakšlīgumi; |
| --- | --- |

j)

starpnozaru organizācijām un ražotāju organizāciju asociācijām – informācija par tirgus dalībnieku organizācijām, kas atbild par to pasākumu faktisko īstenošanu, kuri iekļauti to programmās un par kuriem ir noslēgti apakšlīgumi;

| k) | tirgus dalībnieku organizācijām, kas ir ražotāju asociācijas vai starpnozaru organizācijas sastāvā, – paziņojums, ka attiecībā uz to programmās paredzētajiem pasākumiem nav iesniegts cits pieteikums Kopienas finansējuma saņemšanai saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

k)

tirgus dalībnieku organizācijām, kas ir ražotāju asociācijas vai starpnozaru organizācijas sastāvā, – paziņojums, ka attiecībā uz to programmās paredzētajiem pasākumiem nav iesniegts cits pieteikums Kopienas finansējuma saņemšanai saskaņā ar šo regulu.

9. pants

Darba programmu atlase un apstiprināšana

1.   Dalībvalstis atlasa darba programmas, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | programmas vispārēja kvalitāte un tās atbilstība olīvu nozares attīstības mērķiem un prioritātēm attiecīgajā reģionālajā apgabalā, kā noteikusi dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

programmas vispārēja kvalitāte un tās atbilstība olīvu nozares attīstības mērķiem un prioritātēm attiecīgajā reģionālajā apgabalā, kā noteikusi dalībvalsts;

| b) | attiecīgās tirgus dalībnieku organizācijas finansiālā uzticamība un finanšu resursu pietiekamība ierosināto pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

attiecīgās tirgus dalībnieku organizācijas finansiālā uzticamība un finanšu resursu pietiekamība ierosināto pasākumu īstenošanai;

| c) | tā reģionālā apgabala lielums, uz kuru attiecas darba programma; |
| --- | --- |

c)

tā reģionālā apgabala lielums, uz kuru attiecas darba programma;

| d) | attiecīgajā reģionālajā apgabalā valdošā ekonomisko apstākļu dažādība, kas ņemta vērā darba programmā; |
| --- | --- |

d)

attiecīgajā reģionālajā apgabalā valdošā ekonomisko apstākļu dažādība, kas ņemta vērā darba programmā;

| e) | vairāku pasākumu jomu esība un tirgus dalībnieku finansiālā ieguldījuma apjoms; |
| --- | --- |

e)

vairāku pasākumu jomu esība un tirgus dalībnieku finansiālā ieguldījuma apjoms;

| f) | dalībvalsts noteiktie kvantitatīvie un kvalitatīvie efektivitātes rādītāji, kas ļauj veikt programmas starpposma novērtējumu tās īstenošanas laikā un ex post novērtējumu; |
| --- | --- |

f)

dalībvalsts noteiktie kvantitatīvie un kvalitatīvie efektivitātes rādītāji, kas ļauj veikt programmas starpposma novērtējumu tās īstenošanas laikā un ex post novērtējumu;

| g) | darba programmu novērtējums, ko tirgus dalībnieku organizācijas iepriekš var būt veikušas saskaņā ar šo regulu vai Regulu (EK) Nr. 1334/2002, vai Regulu (EK) Nr. 2080/2005. |
| --- | --- |

g)

darba programmu novērtējums, ko tirgus dalībnieku organizācijas iepriekš var būt veikušas saskaņā ar šo regulu vai Regulu (EK) Nr. 1334/2002, vai Regulu (EK) Nr. 2080/2005.

Dalībvalstis ņem vērā pieteikumu sadalījumu starp dažāda veida tirgus dalībnieku organizācijām katrā reģionālajā apgabalā.

2.   Dalībvalstis noraida darba programmas, kuras ir nepilnīgas vai satur neprecīzu informāciju vai kurās ir iekļauti 7. pantā minētie pasākumi, par kuriem nav tiesību saņemt Kopienas atbalstu.

3.   Katru gadu ne vēlāk kā 15. martā dalībvalstis informē tirgus dalībnieku organizācijas par to, kuras darba programmas ir apstiprinātas, un attiecīgā gadījumā par to, kurām darba programmām tās ir piešķīrušas attiecīgo valsts finansējumu.

Darba programmas galīgais apstiprinājums var būt atkarīgs no to grozījumu iestrādāšanas, ko dalībvalsts uzskata par vajadzīgiem. Šajā gadījumā attiecīgā tirgus dalībnieku organizācija dara zināmu savu piekrišanu 15 dienu laikā no grozījumu paziņošanas dienas.

4.   Ja ierosinātā darba programma netiek izvēlēta, dalībvalsts nekavējoties atbrīvo 8. panta 2. punkta g) apakšpunktā minēto nodrošinājumu.

5.   Dalībvalstis nodrošina to, ka Kopienas finansējums katrā tirgus dalībnieku organizāciju kategorijā tiek sadalīts, ņemot vērā tirgus dalībnieku organizācijas biedru saražotās vai pārdotās olīveļļas vērtību.

10. pants

Grozījumi darba programmās

1.   Saskaņā ar procedūru, ko nosaka katra dalībvalsts, tirgus dalībnieku organizācija var lūgt izdarīt satura un budžeta grozījumus jau apstiprinātajā darba programmā, ja tādā veidā netiek pārsniegta summa, kas ieturēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.i. panta 4. punktu.

2.   Katram lūgumam par darba programmas grozījumiem pievieno apliecinošus dokumentus, kuros izklāstīti ierosināto grozījumu iemesli, apraksts un sekas. Šādu lūgumu tirgus dalībnieku organizācija kompetentajai iestādei iesniedz vismaz trīs mēnešus pirms attiecīgā pasākuma īstenošanas plānotā sākuma.

3.   Ja ir apvienojušās tirgus dalībnieku organizācijas, kurām pirms tam bijušas atsevišķas darba programmas, tās turpina paralēli pildīt katra savu programmu līdz nākamā gada 1. janvārim pēc apvienošanās. Šīs organizācijas apvieno darba programmas saskaņā ar 1. un 2. punktu, iesniedzot pieteikumu par grozījumiem attiecīgi katra savā darba programmā.

Neatkarīgi no pirmās daļas dalībvalstis var atļaut tirgus dalībnieku organizācijām, kas to lūdz attiecīgi pamatotu iemeslu dēļ, pildīt katrai savu darba programmu, neapvienojot tās.

4.   Ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tam, kad saņemts 2. punktā minētais lūgums izdarīt grozījumus, dalībvalsts kompetentā iestāde pēc iesniegto dokumentu izvērtēšanas paziņo savu lēmumu attiecīgajai tirgus dalībnieku organizācijai. Ja norādītajā termiņā lēmums netiek pieņemts, lūgums ir uzskatāms par apstiprinātu.

5.   Ja Kopienas finansējums, ko saņēmusi tirgus dalībnieku organizācija, ir mazāks par apstiprinātajā programmā paredzēto summu, saņēmēji var pielāgot savu programmu saņemtajam finansējumam.

11. pants

Avanss

1.   Tirgus dalībnieku organizācija, kas iesniegusi 8. panta 2. punkta h) apakšpunktā paredzēto pieteikumu, atbilstīgi šā panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem avansā saņem ne vairāk kā 90 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas katram attiecīgajam gadam paredzēti apstiprinātajā darba programmā.

2.   Līdz tā mēneša beigām, kas seko katra apstiprinātās darba programmas īstenošanas gada pirmajam mēnesim, dalībvalsts izmaksā attiecīgajai tirgus dalībnieku organizācijai pirmo maksājumu, kura apmērs ir puse no 1. punktā paredzētā apjoma.

Otro maksājumu, kura apmērs ir atlikusī puse no 1. punktā minētā apjoma, veic pēc 3. punktā paredzētās pārbaudes.

3.   Pirms veikt nākamo avansa maksājumu, dalībvalstis pārbauda, vai katra iepriekšējā avansa summa ir faktiski izlietota.

Dalībvalsts veic minēto pārbaudi, pamatojoties vai nu uz 13. pantā minēto ziņojumu, vai uz 14. pantā paredzēto pārbaudi uz vietas.

4.   Lai saņemtu 2. punktā minētos maksājumus, attiecīgajai tirgus dalībnieku organizācijai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2220/85 jāiemaksā nodrošinājums 110 % apmērā no pieprasītā avansa. Galvenā prasība minētās regulas 20. panta 2. punkta nozīmē ir apstiprinātajā darba programmā iekļauto pasākumu īstenošana.

5.   Pirms dalībvalsts noteiktās dienas, bet vēlākais katra darba programmas īstenošanas gada beigās attiecīgās tirgus dalībnieku organizācijas var iesniegt pieteikumu par 4. punktā minētā nodrošinājuma atbrīvošanu apmērā, kas vienāds ar pusi no līdzšinējiem faktiskajiem izdevumiem. Dalībvalsts nosaka, kādi apliecinošie dokumenti jāpievieno šim pieteikumam, un pārbauda tos, un atbrīvo attiecīgajiem izdevumiem atbilstošu nodrošinājumu ne vēlāk kā otrā mēneša laikā pēc pieteikuma iesniegšanas.

12. pants

Pieteikums Kopienas finansējumam

1.   Lai izmaksātu Kopienas finansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. pantu, tirgus dalībnieku organizācija pirms dalībvalsts noteiktās dienas, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc katra darba programmas īstenošanas gada beigām iesniedz finansējuma pieteikumu maksājumu aģentūrai.

Dalībvalsts var izmaksāt tirgus dalībnieku organizācijām katram darba programmas īstenošanas gadam paredzētā Kopienas finansējuma atlikumu, iepriekš pārbaudot, pamatojoties uz 13. pantā minēto ziņojumu vai uz 14. pantā minēto pārbaudi uz vietas, vai abas 11. panta 2. punktā minētās avansa maksājuma daļas tiešām ir izlietotas.

Nepieņem nevienu pieteikumu Kopienas finansējumam, kas ir iesniegts pēc pirmajā daļā minētās dienas, un visas summas, kas saņemtas kā Kopienas finansējums attiecīgajai programmai, atmaksā saskaņā ar 17. pantā paredzēto procedūru.

2.   Pieteikumu Kopienas finansējumam sagatavo atbilstīgi dalībvalsts kompetentās iestādes sniegtajam paraugam. Lai pieteikumu atzītu par piemērotu izskatīšanai, tam jābūt pievienotiem šādiem dokumentiem:

| a) | dokumenti, kas apliecina:






  i) | darba programmas īstenošanas periodā radušos izdevumus (faktūrrēķini un bankas dokumenti, kas apstiprina to samaksu); |
| --- | --- | --- |

a)

dokumenti, kas apliecina:

i)

darba programmas īstenošanas periodā radušos izdevumus (faktūrrēķini un bankas dokumenti, kas apstiprina to samaksu);

| ii) | attiecīgā gadījumā – tirgus dalībnieku un attiecīgās dalībvalsts finansiālā ieguldījuma samaksu; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgā gadījumā – tirgus dalībnieku un attiecīgās dalībvalsts finansiālā ieguldījuma samaksu;

| b) | kopsavilkuma ziņojums, kurā ietverts:






  i) | detalizēts apraksts, kurā sniegta precīza informācija par īstenotās programmas posmiem, kas iedalīta atbilstīgi 5. pantā minētajām pasākumu jomām; |
| --- | --- | --- |

b)

kopsavilkuma ziņojums, kurā ietverts:

i)

detalizēts apraksts, kurā sniegta precīza informācija par īstenotās programmas posmiem, kas iedalīta atbilstīgi 5. pantā minētajām pasākumu jomām;

| ii) | attiecīgā gadījumā – pamatojums un finansiālās sekas, ja ir atšķirība starp dalībvalsts apstiprinātās darba programmas un faktiski īstenotās darba programmas posmiem; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgā gadījumā – pamatojums un finansiālās sekas, ja ir atšķirība starp dalībvalsts apstiprinātās darba programmas un faktiski īstenotās darba programmas posmiem;

| iii) | īstenotās darba programmas novērtējums, pamatojoties uz 8. panta 2. punkta f) apakšpunktā paredzētajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

iii)

īstenotās darba programmas novērtējums, pamatojoties uz 8. panta 2. punkta f) apakšpunktā paredzētajiem rādītājiem.

3.   Noraida ikvienu finansējuma pieteikumu, kurā nav ievēroti 1. un 2. punktā paredzētie nosacījumi. Attiecīgā tirgus dalībnieku organizācija dalībvalsts noteiktajā termiņā var iesniegt jaunu finansējuma pieteikumu.

4.   Noraida ikvienu pieteikumu attiecībā uz izdevumiem, kas radušies vairāk nekā divus mēnešus pēc darba programmas īstenošanas perioda beigām.

5.   Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc finansējuma pieteikuma un 2. punktā minēto apliecinošo dokumentu iesniegšanas, kā arī pēc apliecinošo dokumentu izvērtēšanas un 14. pantā minēto pārbaužu veikšanas dalībvalsts izmaksā paredzēto Kopienas finansējumu un attiecīgā gadījumā atbrīvo 11. panta 4. punktā minēto nodrošinājumu.

Nodrošinājumu, kas minēts 8. panta 2. punkta g) apakšpunktā, atbrīvo pēc visas darba programmas īstenošanas, apliecinošo dokumentu izvērtēšanas un 14. pantā minēto pārbaužu veikšanas.

13. pants

Tirgus dalībnieku organizāciju pārskats

1.   Sākot no 2007. gada, tirgus dalībnieku organizācijas katru gadu līdz 1. maijam iesniedz gada pārskatu par darba programmu īstenošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Šajos pārskatos sniedz ziņas par:

| a) | darba programmas posmiem, kuri jau ir īstenoti vai kurus patlaban īsteno; |
| --- | --- |

a)

darba programmas posmiem, kuri jau ir īstenoti vai kurus patlaban īsteno;

| b) | galvenajiem grozījumiem darba programmās; |
| --- | --- |

b)

galvenajiem grozījumiem darba programmās;

| c) | jau sasniegto rezultātu novērtējumu, pamatojoties uz 8. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

c)

jau sasniegto rezultātu novērtējumu, pamatojoties uz 8. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētajiem rādītājiem.

Darba programmas īstenošanas pēdējā gadā pirmajā daļā minētos pārskatus aizstāj ar nobeiguma ziņojumu.

2.   Nobeiguma ziņojumu par darba programmām, kuru termiņš ir īsāks par vienu gadu, iesniedz ne vēlāk kā divus mēnešus pēc programmas īstenošanas beigām.

3.   Nobeiguma ziņojums ir attiecīgās darba programmas novērtējums, un tajā iekļauj vismaz šādas ziņas:

| a) | pārskats, kuru sagatavo, pamatojoties vismaz uz 9. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētajiem rādītājiem un citiem attiecīgiem kritērijiem, un kurā izklāstīts, cik lielā mērā ir sasniegti programmās izvirzītie mērķi; |
| --- | --- |

a)

pārskats, kuru sagatavo, pamatojoties vismaz uz 9. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētajiem rādītājiem un citiem attiecīgiem kritērijiem, un kurā izklāstīts, cik lielā mērā ir sasniegti programmās izvirzītie mērķi;

| b) | pārskats par grozījumiem darba programmā; |
| --- | --- |

b)

pārskats par grozījumiem darba programmā;

| c) | attiecīgā gadījumā – norāde uz faktoriem, kas jāņem vērā, sagatavojot nākamo darba programmu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – norāde uz faktoriem, kas jāņem vērā, sagatavojot nākamo darba programmu.

4.   Datus, kas savākti, un pētījumus, kas veikti, īstenojot 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos pasākumus, pēc attiecīgā pasākuma pabeigšanas publicē tirgus dalībnieku organizācijas tīmekļa vietnē.

14. pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Dalībvalstis pārbauda to, vai tiek ievēroti Kopienas finansējuma piešķiršanas nosacījumi, jo īpaši pievēršot uzmanību šādiem aspektiem:

| a) | apstiprinājuma nosacījumu ievērošana; |
| --- | --- |

a)

apstiprinājuma nosacījumu ievērošana;

| b) | apstiprināto darba programmu, jo īpaši ieguldījumu pasākumu īstenošana; |
| --- | --- |

b)

apstiprināto darba programmu, jo īpaši ieguldījumu pasākumu īstenošana;

| c) | faktiskie izdevumi salīdzinājumā ar pieprasīto finansējumu un attiecīgo olīvu nozares tirgus dalībnieku finansiālo ieguldījumu. |
| --- | --- |

c)

faktiskie izdevumi salīdzinājumā ar pieprasīto finansējumu un attiecīgo olīvu nozares tirgus dalībnieku finansiālo ieguldījumu.

2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. panta 3. punktu kompetentā iestāde izstrādā kontroles plānu, kurā paredz atlasītas apstiprināto tirgus dalībnieku organizāciju grupas pārbaudes uz vietas. Kompetentā iestāde, pamatojoties uz riska analīzi, atlasa pārbaudāmo grupu tā, lai:

| a) | visās ražotāju organizācijās un ražotāju organizāciju asociācijās pārbaudes uz vietas veiktu vismaz vienu reizi pēc Kopienas finansējuma avansa maksājuma veikšanas un pirms pēdējā maksājuma veikšanas; |
| --- | --- |

a)

visās ražotāju organizācijās un ražotāju organizāciju asociācijās pārbaudes uz vietas veiktu vismaz vienu reizi pēc Kopienas finansējuma avansa maksājuma veikšanas un pirms pēdējā maksājuma veikšanas;

| b) | citās tirgus dalībnieku organizācijās un starpnozaru organizācijās pārbaudes uz vietas katras apstiprinātās darba programmas īstenošanas periodā veiktu katru gadu, bet, ja gada laikā tās būtu saņēmušas avansa maksājumu, pārbaudi veiktu pēc minētā avansa maksājuma veikšanas dienas. |
| --- | --- |

b)

citās tirgus dalībnieku organizācijās un starpnozaru organizācijās pārbaudes uz vietas katras apstiprinātās darba programmas īstenošanas periodā veiktu katru gadu, bet, ja gada laikā tās būtu saņēmušas avansa maksājumu, pārbaudi veiktu pēc minētā avansa maksājuma veikšanas dienas.

Ja pārbaudē uz vietas atklāj pārkāpumus, kompetentā iestāde attiecīgā gada laikā veic papildu pārbaudes un palielina to tirgus dalībnieku organizāciju skaitu, kurās veiks pārbaudes nākamajā gadā.

3.   Par pārbaudēm uz vietas iepriekš nebrīdina. Tomēr, lai atvieglotu pārbaužu praktisko organizēšanu, pārbaudāmajai tirgus dalībnieku organizācijai var paziņot par pārbaudi ne agrāk kā 48 stundas pirms tās.

4.   Kompetentā iestāde nosaka, kurās tirgus dalībnieku organizācijās jāveic pārbaudes, pamatojoties uz riska analīzi, kura balstīta uz šādiem kritērijiem:

| a) | apstiprinātās darba programmas finansējuma apjoms; |
| --- | --- |

a)

apstiprinātās darba programmas finansējuma apjoms;

| b) | darba programmas ietvaros finansēto pasākumu veids; |
| --- | --- |

b)

darba programmas ietvaros finansēto pasākumu veids;

| c) | darba programmas īstenošanas pakāpe; |
| --- | --- |

c)

darba programmas īstenošanas pakāpe;

| d) | konstatējumi, kas izdarīti, veicot iepriekšējās pārbaudes uz vietas vai veicot verifikāciju apstiprināšanas procedūras laikā; |
| --- | --- |

d)

konstatējumi, kas izdarīti, veicot iepriekšējās pārbaudes uz vietas vai veicot verifikāciju apstiprināšanas procedūras laikā;

| e) | citi riska kritēriji, kas jānosaka dalībvalstīm. |
| --- | --- |

e)

citi riska kritēriji, kas jānosaka dalībvalstīm.

5.   Katras pārbaudes uz vietas ilgums ir atkarīgs no apstiprinātās darba programmas īstenošanas pakāpes.

15. pants

Pārbaudes ziņojumi

Par katru pārbaudi uz vietas sagatavo detalizētu pārbaudes ziņojumu, jo īpaši iekļaujot šādas ziņas:

| a) | pārbaudes datums un ilgums; |
| --- | --- |

a)

pārbaudes datums un ilgums;

| b) | klātesošo personu saraksts; |
| --- | --- |

b)

klātesošo personu saraksts;

| c) | pārbaudīto faktūrrēķinu saraksts; |
| --- | --- |

c)

pārbaudīto faktūrrēķinu saraksts;

| d) | to faktūrrēķinu kārtas numuri, kas atlasīti no grāmatvedības dokumentiem (pirkšanas vai pārdošanas reģistrs un PVN reģistrs, kuros reģistrēti atlasītie faktūrrēķini); |
| --- | --- |

d)

to faktūrrēķinu kārtas numuri, kas atlasīti no grāmatvedības dokumentiem (pirkšanas vai pārdošanas reģistrs un PVN reģistrs, kuros reģistrēti atlasītie faktūrrēķini);

| e) | bankas dokumenti, kas apliecina atlasīto summu samaksu; |
| --- | --- |

e)

bankas dokumenti, kas apliecina atlasīto summu samaksu;

| f) | norāde uz jau īstenotajiem pasākumiem, kuriem uz vietas veica īpašu analīzi. |
| --- | --- |

f)

norāde uz jau īstenotajiem pasākumiem, kuriem uz vietas veica īpašu analīzi.

16. pants

Korekcijas un sankcijas

1.   Ja apstiprinājumu saskaņā ar 3. panta 3. punktu anulē tāpēc, ka tirgus dalībnieku organizācija tīši vai rupjas nolaidības dēļ nav pildījusi savus pienākumus, tirgus dalībnieku organizācija zaudē tiesības saņemt finansējumu visai attiecīgajai darba programmai, un turklāt tā samaksā kompetentajai iestādei summu, kas ir līdzvērtīga nesaņemtā finansējuma apjomam.

2.   Ja konkrētais pasākums nav īstenots saskaņā ar darba programmu, tirgus dalībnieku organizācija zaudē tiesības saņemt finansējumu attiecīgajam pasākumam. Šo noteikumu nepiemēro, ja tirgus dalībnieku organizācija iesniegusi faktiski pareizu informāciju vai kādā citā veidā var pierādīt, ka nav izdarījusi pārkāpumus.

3.   Ja darba programmu īstenošanā ir atklāti pārkāpumi, tirgus dalībnieku organizācijām piemēro šādas sankcijas:

| a) | ja pārkāpums noticis nolaidības dēļ, tirgus dalībnieku organizācija:






  i) | zaudē tiesības saņemt finansējumu attiecīgajam pasākumam; |
| --- | --- | --- |

a)

ja pārkāpums noticis nolaidības dēļ, tirgus dalībnieku organizācija:

i)

zaudē tiesības saņemt finansējumu attiecīgajam pasākumam;

| ii) | turklāt samaksā kompetentajai iestādei summu, kas ir līdzvērtīga nesaņemtajam finansējumam; |
| --- | --- |

ii)

turklāt samaksā kompetentajai iestādei summu, kas ir līdzvērtīga nesaņemtajam finansējumam;

| b) | ja pārkāpums izdarīts tīši, arī ja iesniegtas nepatiesas deklarācijas, tirgus dalībnieku organizācija:






  i) | zaudē tiesības saņemt finansējumu visai darba programmai; |
| --- | --- | --- |

b)

ja pārkāpums izdarīts tīši, arī ja iesniegtas nepatiesas deklarācijas, tirgus dalībnieku organizācija:

i)

zaudē tiesības saņemt finansējumu visai darba programmai;

| ii) | turklāt samaksā kompetentajai iestādei summu, kas ir līdzvērtīga nesaņemtajam finansējumam; |
| --- | --- |

ii)

turklāt samaksā kompetentajai iestādei summu, kas ir līdzvērtīga nesaņemtajam finansējumam;

| iii) | zaudē tiesības saņemt Kopienas finansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. pantu nākamajā trīs gadu periodā pēc tā perioda, kurā tika atklāts pārkāpums. |
| --- | --- |

iii)

zaudē tiesības saņemt Kopienas finansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103. pantu nākamajā trīs gadu periodā pēc tā perioda, kurā tika atklāts pārkāpums.

4.   Summas, kas veidojas, piemērojot šajā pantā paredzētās korekcijas un sankcijas, samaksā atbildīgajai maksājumu aģentūrai un atskaita no izdevumiem, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds.

17. pants

Nepamatoti izmaksāto summu atgūšana

1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde atgūst visas nepamatoti izmaksātās summas, kurām attiecīgā gadījumā pieskaita procentus, ko aprēķina saskaņā ar 2. punktu.

2.   Procentus aprēķina šādi:

| a) | pamatojoties uz periodu no maksājuma dienas līdz dienai, kad saņēmējs atmaksājis summu; |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz periodu no maksājuma dienas līdz dienai, kad saņēmējs atmaksājis summu;

| b) | izmantojot likmi, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ir spēkā dienā, kad veikts nepamatotais maksājums, palielinot šo likmi par trim procentu punktiem. |
| --- | --- |

b)

izmantojot likmi, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ir spēkā dienā, kad veikts nepamatotais maksājums, palielinot šo likmi par trim procentu punktiem.

3.   Ja vēlāk noskaidrojas, ka par konkrēto pasākumu, kas īstenots saskaņā ar apstiprinātu darba programmu, nebija tiesību saņemt Kopienas finansējumu, dalībvalsts var pieņemt lēmumu izmaksāt paredzēto finansējumu vai neveikt jau samaksāto summu atgūšanu ar nosacījumu, ka šāds lēmums ir atļauts līdzīgos gadījumos, kas finansēti no valsts budžeta, un ka tirgus dalībnieku organizācija nav darbojusies nolaidīgi vai ar tīšu nodomu.

4.   Saskaņā ar šo pantu atgūtās vai samaksātās summas samaksā maksājumu aģentūrai un atskaita no izdevumiem, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds.

18. pants

Dalībvalstu paziņojumi

1.   Ne vēlāk kā 2006. gada 31. janvārī par pirmo trīs gadu periodu, kas sākas 2006. gada 1. aprīlī, un ne vēlāk kā 2009. gada 31. janvārī par otro trīs gadu periodu, kas sākas 2009. gada 1. aprīlī, olīveļļas ražotājas dalībvalstis paziņo Komisijai par valsts pasākumiem šīs regulas īstenošanai un jo īpaši par:

| a) | šīs regulas 2. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem tirgus dalībnieku organizāciju apstiprināšanai; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas 2. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem tirgus dalībnieku organizāciju apstiprināšanai;

| b) | atbilstīgi 5. panta 2. punktam pieņemtajiem papildu nosacījumiem, ar kuriem precizē pasākumus, par ko ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgi 5. panta 2. punktam pieņemtajiem papildu nosacījumiem, ar kuriem precizē pasākumus, par ko ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu;

| c) | šīs regulas 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem olīvu nozares attīstības mērķiem un prioritātēm un 9. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētajiem kvantitatīvajiem un kvalitatīvajiem efektivitātes rādītājiem; |
| --- | --- |

c)

šīs regulas 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem olīvu nozares attīstības mērķiem un prioritātēm un 9. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētajiem kvantitatīvajiem un kvalitatīvajiem efektivitātes rādītājiem;

| d) | šīs regulas 11. pantā minēto avansu sistēmas kārtību un, attiecīgā gadījumā, valsts finansējuma izmaksāšanas sistēmu; |
| --- | --- |

d)

šīs regulas 11. pantā minēto avansu sistēmas kārtību un, attiecīgā gadījumā, valsts finansējuma izmaksāšanas sistēmu;

| e) | šīs regulas 14. pantā paredzēto pārbaužu piemērošanu un 16. pantā paredzētajām sankcijām un korekcijām; |
| --- | --- |

e)

šīs regulas 14. pantā paredzēto pārbaužu piemērošanu un 16. pantā paredzētajām sankcijām un korekcijām;

| f) | šīs regulas 12. panta 3. punktā minēto termiņu. |
| --- | --- |

f)

šīs regulas 12. panta 3. punktā minēto termiņu.

2.   Ne vēlāk kā katra apstiprinātās darba programmas īstenošanas gada 1. maijā dalībvalstis nosūta Komisijai datus par:

| a) | apstiprinātajām tirgus dalībnieku organizācijām; |
| --- | --- |

a)

apstiprinātajām tirgus dalībnieku organizācijām;

| b) | darba programmām un to aprakstu, iedalot programmas atbilstīgi tirgus dalībnieku organizāciju kategorijām, pasākumu jomām un reģionālajiem apgabaliem; |
| --- | --- |

b)

darba programmām un to aprakstu, iedalot programmas atbilstīgi tirgus dalībnieku organizāciju kategorijām, pasākumu jomām un reģionālajiem apgabaliem;

| c) | katrai darba programmai piešķirtā finansējuma summu; |
| --- | --- |

c)

katrai darba programmai piešķirtā finansējuma summu;

| d) | Kopienas finansējuma paredzēto grafiku pa budžeta gadiem visam darba programmu īstenošanas periodam. |
| --- | --- |

d)

Kopienas finansējuma paredzēto grafiku pa budžeta gadiem visam darba programmu īstenošanas periodam.

3.   Ne vēlāk kā katra apstiprināto darba programmu īstenošanas gada 20. oktobrī dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu par šīs regulas īstenošanu, kurā ietverta vismaz šāda informācija:

| a) | finansēto darba programmu, finansējuma saņēmēju, olīvu biržu, olīveļļas spiestuvju, pārstrādes uzņēmumu skaits un attiecīgās olīveļļas un galda olīvu daudzumi; |
| --- | --- |

a)

finansēto darba programmu, finansējuma saņēmēju, olīvu biržu, olīveļļas spiestuvju, pārstrādes uzņēmumu skaits un attiecīgās olīveļļas un galda olīvu daudzumi;

| b) | katrā pasākumu jomā īstenoto pasākumu apraksts; |
| --- | --- |

b)

katrā pasākumu jomā īstenoto pasākumu apraksts;

| c) | atšķirības starp plānotajiem un faktiski īstenotajiem pasākumiem, kā arī šo atšķirību ietekme uz izdevumu apjomu; |
| --- | --- |

c)

atšķirības starp plānotajiem un faktiski īstenotajiem pasākumiem, kā arī šo atšķirību ietekme uz izdevumu apjomu;

| d) | rezultātu apraksts un novērtējums, jo īpaši pamatojoties uz 12. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punktā minētajiem darba programmu novērtējumiem; |
| --- | --- |

d)

rezultātu apraksts un novērtējums, jo īpaši pamatojoties uz 12. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punktā minētajiem darba programmu novērtējumiem;

| e) | statistika par pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar 14. un 15. pantu, un sankcijām vai korekcijām, kas piemērotas saskaņā ar 16. pantu; |
| --- | --- |

e)

statistika par pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar 14. un 15. pantu, un sankcijām vai korekcijām, kas piemērotas saskaņā ar 16. pantu;

| f) | izdevumi, sadalīti atbilstīgi darba programmām un pasākumu jomām, kā arī Kopienas, valsts un tirgus dalībnieku finansiālie ieguldījumi. |
| --- | --- |

f)

izdevumi, sadalīti atbilstīgi darba programmām un pasākumu jomām, kā arī Kopienas, valsts un tirgus dalībnieku finansiālie ieguldījumi.

4.   Šajā pantā paredzētos paziņojumus nosūta elektroniski saskaņā ar Komisijas norādījumiem dalībvalstīm.

5.   Datus, kas savākti, un pētījumus, kas veikti, īstenojot 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos pasākumus, dalībvalstu kompetentās iestādes publicē savās tīmekļa vietnēs pēc attiecīgo pasākumu pabeigšanas.

19. pants

Pārejas noteikums

1.   Pirmajā darba programmas īstenošanas gadā dalībvalstis drīkst izmaksāt Kopienas finansējumu avansā.

2.   Šis avanss nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt Kopienas finansējumam atbilstošu apjomu.

3.   Izdevumus par 2. punktā paredzēto avansa maksājumu iegrāmato kā izdevumus, kas radušies no 2006. gada 16. līdz 31. oktobrim.

4.   Datus, kas savākti, un pētījumus, kas veikti, īstenojot Regulas (EK) Nr. 2080/2005 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos pasākumus, dalībvalstu kompetentās iestādes publicē savās tīmekļa vietnēs pēc attiecīgo pasākumu pabeigšanas.

20. pants

Atcelšana

Atceļ Regulu (EK) Nr. 2080/2005.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

21. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. aprīļa. Tomēr 19. panta 4. punktu piemēro pēc tā stāšanās spēkā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 3. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp.

2

(3)  OV L 333, 20.12.2005., 8. lpp.

3

(4)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

4

(5)  OV L 195, 24.7.2002., 16. lpp. Regula atcelta ar Regula (EK) Nr. 2080/2005.

5

(6)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp.

6

(7)  OV 172, 30.9.1966., 3025./66. lpp.

7

(8)  OV L 210, 28.7.1998., 32. lpp.

8

---

PIELIKUMS

Atbilstības tabula, kas minēta 20. panta otrajā daļā

| Regula (EK) Nr. 2080/2005 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | 4. pants |
| 5. pants | 5. pants |
| 6. pants | 6. pants |
| 7. pants | 7. pants |
| 8. pants | 8. pants |
| 9. panta 1. punkta pirmās daļas a) līdz f) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta pirmās daļas a) līdz f) apakšpunkts |
| — | 9. panta 1. punkta pirmās daļas g) apakšpunkts |
| 9. panta 1. punkta otrā daļa | 9. panta 1. punkta otrā daļa |
| 9. panta 2. līdz 5. punkts | 9. panta 2. līdz 5. punkts |
| 10. pants | 10. pants |
| 11. panta 1., 2. un 3. punkts | 11. panta 1., 2. un 3. punkts |
| 11. panta 4. punkta pirmā daļa | 11. panta 4. punkta pirmā daļa |
| 11. panta 4. punkta otrā daļa | — |
| 11. panta 5. punkts | 11. panta 5. punkts |
| 12. panta 1. līdz 4. punkts | 12. panta 1. līdz 4. punkts |
| 12. panta 5. punkts | 12. panta 5. punkta pirmā daļa |
| — | 12. panta 5. punkta otrā daļa |
| 13. panta 1., 2. un 3. punkts | 13. panta 1., 2. un 3. punkts |
| — | 13. panta 4. punkts |
| 14. panta 1. punkts | 14. panta 1. punkts |
| 14. panta 2. punkta pirmās daļas ievadvārdi | 14. panta 2. punkta pirmās daļas ievadvārdi |
| 14. panta 2. punkta pirmais un otrais ievilkums | 14. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 14. panta 2. punkta otrā daļa | 14. panta 2. punkta otrā daļa |
| 14. panta 3., 4. un 5. punkts | 14. panta 3., 4. un 5. punkts |
| 15. pants | 15. pants |
| 16. pants | 16. pants |
| 17. pants | 17. pants |
| 18. panta 1. līdz 4. punkts | 18. panta 1. līdz 4. punkts |
| — | 18. panta 5. punkts |
| 19. panta 1. līdz 3. punkts | 19. panta 1. līdz 3. punkts |
| — | 19. panta 4. punkts |
| 20. panta pirmā daļa | 20. panta pirmā daļa |
| 20. panta otrā daļa | — |
| — | 20. panta otrā daļa |
| 21. panta pirmā daļa | 21. panta pirmā daļa |
| — | 21. panta otrā daļa |

Regula (EK) Nr. 2080/2005

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

5. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. panta 1. punkta pirmās daļas a) līdz f) apakšpunkts

9. panta 1. punkta pirmās daļas a) līdz f) apakšpunkts

—

9. panta 1. punkta pirmās daļas g) apakšpunkts

9. panta 1. punkta otrā daļa

9. panta 1. punkta otrā daļa

9. panta 2. līdz 5. punkts

9. panta 2. līdz 5. punkts

10. pants

10. pants

11. panta 1., 2. un 3. punkts

11. panta 1., 2. un 3. punkts

11. panta 4. punkta pirmā daļa

11. panta 4. punkta pirmā daļa

11. panta 4. punkta otrā daļa

—

11. panta 5. punkts

11. panta 5. punkts

12. panta 1. līdz 4. punkts

12. panta 1. līdz 4. punkts

12. panta 5. punkts

12. panta 5. punkta pirmā daļa

—

12. panta 5. punkta otrā daļa

13. panta 1., 2. un 3. punkts

13. panta 1., 2. un 3. punkts

—

13. panta 4. punkts

14. panta 1. punkts

14. panta 1. punkts

14. panta 2. punkta pirmās daļas ievadvārdi

14. panta 2. punkta pirmās daļas ievadvārdi

14. panta 2. punkta pirmais un otrais ievilkums

14. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts

14. panta 2. punkta otrā daļa

14. panta 2. punkta otrā daļa

14. panta 3., 4. un 5. punkts

14. panta 3., 4. un 5. punkts

15. pants

15. pants

16. pants

16. pants

17. pants

17. pants

18. panta 1. līdz 4. punkts

18. panta 1. līdz 4. punkts

—

18. panta 5. punkts

19. panta 1. līdz 3. punkts

19. panta 1. līdz 3. punkts

—

19. panta 4. punkts

20. panta pirmā daļa

20. panta pirmā daļa

20. panta otrā daļa

—

—

20. panta otrā daļa

21. panta pirmā daļa

21. panta pirmā daļa

—

21. panta otrā daļa

---

| 4.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 868/2008

(2008. gada 3. septembris)

par lauku saimniecības apgrozījuma pārskatu, kas izmantojams, lai noteiktu lauku saimniecību ieņēmumus un analizētu šo saimniecību saimniecisko darbību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1965. gada 15. jūnija Regulu Nr. 79/65/EEK, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Ekonomikas kopienā (1), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu, 7. panta 3. punktu un 12. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Grāmatvedības datiem, kas minēti Regulas Nr. 79/65/EEK 7. pantā un kas tiek vākti, pamatojoties uz lauku saimniecības apgrozījuma pārskatu, kurš izveidots, lai ticami noteiktu lauku saimniecību ieņēmumus, jābūt identiskiem pēc datu tipa, definīcijām un izklāsta neatkarīgi no apsekoto saimniecību tipa. Datu vienkāršošanas un skaidrības labad vienlaikus ir jāparedz, ka individuālais apgrozījuma pārskats ietver papildu elementus un datus, kas atbilst īpašām prasībām saistībā ar tādu lauku saimniecību saimnieciskās darbības analīzi, kas atlasītas saskaņā ar minētās regulas 11. pantu. Šajā gadījumā lauku saimniecības apgrozījuma pārskats vienlaikus jāuzskata par īpašu saimniecības pārskatu, kas minēts 12. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Grāmatvedības datiem, kas minēti Regulas Nr. 79/65/EEK 7. pantā un kas tiek vākti, pamatojoties uz lauku saimniecības apgrozījuma pārskatu, kurš izveidots, lai ticami noteiktu lauku saimniecību ieņēmumus, jābūt identiskiem pēc datu tipa, definīcijām un izklāsta neatkarīgi no apsekoto saimniecību tipa. Datu vienkāršošanas un skaidrības labad vienlaikus ir jāparedz, ka individuālais apgrozījuma pārskats ietver papildu elementus un datus, kas atbilst īpašām prasībām saistībā ar tādu lauku saimniecību saimnieciskās darbības analīzi, kas atlasītas saskaņā ar minētās regulas 11. pantu. Šajā gadījumā lauku saimniecības apgrozījuma pārskats vienlaikus jāuzskata par īpašu saimniecības pārskatu, kas minēts 12. panta 1. punktā.

| (2) | Komisijas 1977. gada 23. septembra Regulā (EEK) Nr. 2237/77 par lauku saimniecības apgrozījuma pārskatu, kas izmantojams, lai noteiktu lauku saimniecību ienākumus (2), ir paredzēti grāmatvedības datu vākšanas noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1977. gada 23. septembra Regulā (EEK) Nr. 2237/77 par lauku saimniecības apgrozījuma pārskatu, kas izmantojams, lai noteiktu lauku saimniecību ienākumus (2), ir paredzēti grāmatvedības datu vākšanas noteikumi.

| (3) | Datos, kas savākti, pamatojoties uz saimniecības apgrozījuma pārskatiem, jāņem vērā kopš tīkla izveides gūtā pieredze un kopējās lauksaimniecības politikas izmaiņas, un tiem jāatbilst definīcijām, kas noteiktas attiecīgajās regulās, jo īpaši Padomes 1991. gada 24. jūnija Regulā (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (3), Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (4), Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (5), Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (6), attiecībā uz apgabaliem, par kuriem var pretendēt uz struktūrfondu atbalstu, un Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (7). |
| --- | --- |

(3)

Datos, kas savākti, pamatojoties uz saimniecības apgrozījuma pārskatiem, jāņem vērā kopš tīkla izveides gūtā pieredze un kopējās lauksaimniecības politikas izmaiņas, un tiem jāatbilst definīcijām, kas noteiktas attiecīgajās regulās, jo īpaši Padomes 1991. gada 24. jūnija Regulā (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (3), Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (4), Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (5), Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (6), attiecībā uz apgabaliem, par kuriem var pretendēt uz struktūrfondu atbalstu, un Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (7).

| (4) | Tāpēc Regula (EEK) Nr. 2237/77 ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā kopš minētās regulas pieņemšanas notikušās izmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā, datu analīzei vajadzīgajā informācijā un informācijas paziņošanas metodēs. Skaidrības un racionalitātes labad minētā regula būtu jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EEK) Nr. 2237/77 ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā kopš minētās regulas pieņemšanas notikušās izmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā, datu analīzei vajadzīgajā informācijā un informācijas paziņošanas metodēs. Skaidrības un racionalitātes labad minētā regula būtu jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (5) | Katras dalībvalsts norīkotajai sadarbības aģentūrai jānosūta Komisijai pienācīgi aizpildīti saimniecības apgrozījuma pārskati saskaņā ar Regulas Nr. 79/65/EEK 6. pantu. Šajā nolūkā ir jāparedz iespēja sadarbības aģentūrai tieši nosūtīt attiecīgo informāciju Komisijai, izmantojot Komisijas izveidotu datorizētu sistēmu, un jānodrošina, ka šī sistēma ļauj elektroniski veikt nepieciešamo informācijas apmaiņu, pamatojoties uz paraugiem, kurus Komisija dara pieejamus sadarbības aģentūrai ar šīs sistēmas palīdzību. Vienlaikus ir jāparedz, ka Komisija ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas starpniecību informē dalībvalstis par vispārējiem nosacījumiem datorizētas sistēmas ieviešanai. |
| --- | --- |

(5)

Katras dalībvalsts norīkotajai sadarbības aģentūrai jānosūta Komisijai pienācīgi aizpildīti saimniecības apgrozījuma pārskati saskaņā ar Regulas Nr. 79/65/EEK 6. pantu. Šajā nolūkā ir jāparedz iespēja sadarbības aģentūrai tieši nosūtīt attiecīgo informāciju Komisijai, izmantojot Komisijas izveidotu datorizētu sistēmu, un jānodrošina, ka šī sistēma ļauj elektroniski veikt nepieciešamo informācijas apmaiņu, pamatojoties uz paraugiem, kurus Komisija dara pieejamus sadarbības aģentūrai ar šīs sistēmas palīdzību. Vienlaikus ir jāparedz, ka Komisija ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas starpniecību informē dalībvalstis par vispārējiem nosacījumiem datorizētas sistēmas ieviešanai.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saimniecības apgrozījuma pārskati un grāmatvedības dati

1.   Saskaņā ar Regulas Nr. 79/65/EEK II un III nodaļu lauku saimniecību gada ieņēmumu noteikšanai un to saimnieciskās darbības analīzei vajadzīgo grāmatvedības datu tips un izklāsts ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2.   Definīcijas un norādes attiecībā uz 1. punktā minētajiem datiem ir noteiktas II pielikumā.

2. pants

Komisijai sniedzamie paziņojumi

1.   Regulas Nr. 79/65/EEK 6. pantā minētā sadarbības aģentūra nosūta Komisijai 1. pantā minētos saimniecības apgrozījuma pārskatus un datus, izmantojot datorizētu sistēmu, kuru Komisija nodrošinājusi dalībvalstīm informācijas elektroniskajai apmaiņai.

2.   Ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas starpniecību dalībvalstis tiek informētas par vispārējiem nosacījumiem 1. punktā minētās datorizētās sistēmas ieviešanai.

Saimniecības apgrozījuma pārskata formu un saturu nosaka, pamatojoties uz tā izveidei nepieciešamo paraugu un norādēm. Šo paraugu Komisija pielāgo un aktualizē, izmantojot datorizētu sistēmu, pēc tam, kad informēta pirmajā daļā minētā komiteja.

3. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 2237/77.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar III pielikumā sniegto atbilstības tabulu.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. pārskata gada.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 3. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV 109, 23.6.1965., 1859./65. lpp.

1

(2)  OV L 263, 17.10.1977., 1. lpp.

2

(3)  OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp. Regula tiks aizstāta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.) no 2009. gada 1. janvāra.

3

(4)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

4

(5)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

5

(6)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

6

(7)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

LAUKU SAIMNIECĪBAS APGROZĪJUMA PĀRSKATA NOFORMĒJUMS

Sakarā ar katru pozīciju un sleju šā pielikuma tabulās ir jāatsaucas uz definīcijām un norādījumiem II pielikumā. Numuri šo tabulu slejās ir datu kārtas numuri informācijas nesējā. Šos kārtas numurus norāda sistemātiski pat pozīcijām, kuras nekad netiks aizpildītas (piem., K tabula, sleja “Platība” produktam Nr. 162 “Govs piens”). Neizmantotos numurus var izmantot vēlāk, un attiecībā uz tiem ir jāieraksta nulle.

A.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR LAUKU SAIMNIECĪBU

| Pozīcijas numurs un apraksts | Kārtas numurs |
| --- | --- |
| 1.   Saimniecības numurs |
| — | Reģions |

Pozīcijas numurs un apraksts

Kārtas numurs

Saimniecības numurs

—

Reģions

1

| — | Apakšreģions |
| --- | --- |

—

Apakšreģions

2

| — | Saimniecības kārtas numurs |
| --- | --- |

—

Saimniecības kārtas numurs

3

“Neizmantots”

4–5

Informācija par elektroniskajiem ierakstiem un grāmatvedības iestādēm

| — | 10-datu grupu skaits |
| --- | --- |

—

10-datu grupu skaits

6

“Neizmantots”

7–16

| — | Grāmatvedības iestādes kods |
| --- | --- |

—

Grāmatvedības iestādes kods

17

| 3. | Lauku saimniecības organizatoriskais veidols |
| --- | --- |

3.

Lauku saimniecības organizatoriskais veidols

18

“Neizmantots”

19

Valsts parauga ņemšanas un svēruma koeficienti

| — | Dalībvalsts aprēķinātais saimniecības valsts svērums |
| --- | --- |

—

Dalībvalsts aprēķinātais saimniecības valsts svērums

20

“Neizmantots”

21

“Neizmantots”

22

“Neizmantots”

23–30

| 5. | Saimniecības atrašanās vieta |
| --- | --- |

5.

Saimniecības atrašanās vieta

31

Saimniecības kategorija

| — | Bioloģiskā lauksaimniecība |
| --- | --- |

—

Bioloģiskā lauksaimniecība

32

| — | Saimniecības tips izraudzīšanās brīdī |
| --- | --- |

—

Saimniecības tips izraudzīšanās brīdī

33

| — | Saimniecības tips pēc grāmatvedības datiem |
| --- | --- |

—

Saimniecības tips pēc grāmatvedības datiem

34

| — | Saimniecības kategorija pēc saimnieciskās darbības apjoma izraudzīšanās brīdī |
| --- | --- |

—

Saimniecības kategorija pēc saimnieciskās darbības apjoma izraudzīšanās brīdī

35

| — | Saimniecības kategorija pēc saimnieciskās darbības apjoma pēc grāmatvedības datiem |
| --- | --- |

—

Saimniecības kategorija pēc saimnieciskās darbības apjoma pēc grāmatvedības datiem

36

Pārskata gada beigu datums un informācijas nesēja izveides datums

| — | Pārskata gada beigu datums |
| --- | --- |

—

Pārskata gada beigu datums

37

| — | Informācijas nesēja izveides datums |
| --- | --- |

—

Informācijas nesēja izveides datums

38

| 8. | Mazāk labvēlīgais apgabals |
| --- | --- |

8.

Mazāk labvēlīgais apgabals

39

Citi dati par lauku saimniecību

| — | Apūdeņota lauksaimniecībā izmantojamā zeme (LIZ) |
| --- | --- |

—

Apūdeņota lauksaimniecībā izmantojamā zeme (LIZ)

40

| — | Augstums |
| --- | --- |

—

Augstums

41

| — | Dienas kalnu ganībās vai citās ganībās, kas nav iekļautas LIZ |
| --- | --- |

—

Dienas kalnu ganībās vai citās ganībās, kas nav iekļautas LIZ

42

| — | Kopējā platība zem pārsega |
| --- | --- |

—

Kopējā platība zem pārsega

43

| — | Struktūrfondu apgabals |
| --- | --- |

—

Struktūrfondu apgabals

44

| — | Apgabali, kuros ir vides ierobežojumi |
| --- | --- |

—

Apgabali, kuros ir vides ierobežojumi

45

“Neizmantots”

46–47

B.   APSAIMNIEKOŠANAS VEIDS

| Pozīcijas numurs un apraksts | Kārtas numurs |
| --- | --- |
| 10. | LIZ, ko apsaimnieko īpašnieks |

Pozīcijas numurs un apraksts

Kārtas numurs

10.

LIZ, ko apsaimnieko īpašnieks

48

| 11. | Nomāta LIZ |
| --- | --- |

11.

Nomāta LIZ

49

| 12. | Pusgrauda LIZ |
| --- | --- |

12.

Pusgrauda LIZ

50

C.   DARBASPĒKS

| Pozīcijas numurs un apraksts | Veiktās funkcijas
  (kods) | Dzimšanas gads | Gada darba vienību skaits | Nostrādātais laiks gadā
  (stundas) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| A.   Nealgots pastāvīgs darbaspēks |
| 13. | Īpašnieks/vadītājs (1. koda numurs) |

Pozīcijas numurs un apraksts

Veiktās funkcijas

(kods)

Dzimšanas gads

Gada darba vienību skaits

Nostrādātais laiks gadā

(stundas)

(1)

(2)

(3)

(4)

Nealgots pastāvīgs darbaspēks

13.

Īpašnieks/vadītājs (1. koda numurs)

51

52

53

54

55

56

57

58

| 14. | Īpašnieks/nav vadītājs (2. koda numurs) |
| --- | --- |

14.

Īpašnieks/nav vadītājs (2. koda numurs)

59

60

61

62

63

64

65

66

| 15. | Vadītājs/nav īpašnieks (3. koda numurs) |
| --- | --- |

15.

Vadītājs/nav īpašnieks (3. koda numurs)

67

68

69

70

Cilvēku skaits

| 16. | Īpašnieka(-u) laulātais(-ie) |
| --- | --- |

16.

Īpašnieka(-u) laulātais(-ie)

71

—

72

73

| 17. | Pārējie |
| --- | --- |

17.

Pārējie

74

—

75

76

| B.18. | Nealgots gadījuma darbaspēks |
| --- | --- |

B.18.

—

—

—

77

Algots pastāvīgs darbaspēks

| 19. | Vadītājs |
| --- | --- |

19.

Vadītājs

—

78

79

80

| 20. | Citi |
| --- | --- |

20.

Citi

—

—

81

82

| D.21. | Algots gadījuma darbaspēks |
| --- | --- |

D.21.

—

—

—

83

D.   LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU SKAITS UN VĒRTĪBA

| Pozīcijas numurs un apraksts | Sākuma novērtējums | Beigu novērtējums | Vidējais skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Skaits | Vērtība | Skaits | Vērtība |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 22. | Zirgu dzimtas dzīvnieki |

Pozīcijas numurs un apraksts

Sākuma novērtējums

Beigu novērtējums

Vidējais skaits

Skaits

Vērtība

Skaits

Vērtība

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

22.

Zirgu dzimtas dzīvnieki

86

87

88

89

90

| 23. | Nobarojamie teļi |
| --- | --- |

23.

Nobarojamie teļi

91

92

93

94

95

| 24. | Citi liellopi vecumā līdz vienam gadam |
| --- | --- |

24.

Citi liellopi vecumā līdz vienam gadam

96

97

98

99

100

| 25. | Vīriešu kārtas liellopi vecumā no viena līdz diviem gadiem (neieskaitot) |
| --- | --- |

25.

Vīriešu kārtas liellopi vecumā no viena līdz diviem gadiem (neieskaitot)

101

102

103

104

105

| 26. | Sieviešu kārtas liellopi vecumā no viena līdz diviem gadiem (neieskaitot) |
| --- | --- |

26.

Sieviešu kārtas liellopi vecumā no viena līdz diviem gadiem (neieskaitot)

106

107

108

109

110

| 27. | Vīriešu kārtas liellopi, kas sasnieguši divu vai vairāk gadu vecumu |
| --- | --- |

27.

Vīriešu kārtas liellopi, kas sasnieguši divu vai vairāk gadu vecumu

111

112

113

114

115

| 28. | Vaislas teles |
| --- | --- |

28.

Vaislas teles

116

117

118

119

120

| 29. | Nobarojamās teles |
| --- | --- |

29.

Nobarojamās teles

121

122

123

124

125

| 30. | Piena govis |
| --- | --- |

30.

Piena govis

126

127

128

129

130

| 31. | Kaujamas piena govis |
| --- | --- |

31.

Kaujamas piena govis

131

132

133

134

135

| 32. | Pārējās govis |
| --- | --- |

32.

Pārējās govis

136

137

138

139

140

| 33. | Bišu stropi |
| --- | --- |

33.

Bišu stropi

141

142

143

144

145

| 34. | Truši, sieviešu kārtas vaislas truši |
| --- | --- |

34.

Truši, sieviešu kārtas vaislas truši

146

147

148

149

150

| 35. | “Neizmantots” |
| --- | --- |

35.

“Neizmantots”

151

152

153

154

155

| 36. | “Neizmantots” |
| --- | --- |

36.

“Neizmantots”

156

157

158

159

160

| 37. | “Neizmantots” |
| --- | --- |

37.

“Neizmantots”

161

162

163

164

165

| 38. | Kazas, sieviešu kārtas vaislas kazas |
| --- | --- |

38.

Kazas, sieviešu kārtas vaislas kazas

166

167

168

169

170

| 39. | Pārējās kazas |
| --- | --- |

39.

Pārējās kazas

171

172

173

174

175

| 40. | Aitas reproduktīvā vecumā |
| --- | --- |

40.

Aitas reproduktīvā vecumā

176

177

178

179

180

| 41. | Pārējās aitas |
| --- | --- |

41.

Pārējās aitas

181

182

183

184

185

| 42. | “Neizmantots” |
| --- | --- |

42.

“Neizmantots”

186

187

188

189

190

| 43. | Sivēni |
| --- | --- |

43.

Sivēni

191

192

193

194

195

| 44. | Vaislas sivēnmātes |
| --- | --- |

44.

Vaislas sivēnmātes

196

197

198

199

200

| 45. | Nobarojamās cūkas |
| --- | --- |

45.

Nobarojamās cūkas

201

202

203

204

205

| 46. | Pārējās cūkas |
| --- | --- |

46.

Pārējās cūkas

206

207

208

209

210

| 47. | Galda cāļi |
| --- | --- |

47.

Galda cāļi

211

212

213

214

215

| 48. | Dējējvistas |
| --- | --- |

48.

Dējējvistas

216

217

218

219

220

| 49. | Citi mājputni |
| --- | --- |

49.

Citi mājputni

221

222

223

224

225

| 50. | Citi dzīvnieki |
| --- | --- |

50.

Citi dzīvnieki

—

227

—

229

—

E.   LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU IEGĀDE UN PĀRDOŠANA

| Pozīcijas numurs un apraksts | Dzīvnieku iegāde | Dzīvnieku pārdošana | Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība natūrā |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 51. | Zirgu dzimtas dzīvnieki |

Pozīcijas numurs un apraksts

Dzīvnieku iegāde

Dzīvnieku pārdošana

Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība natūrā

(1)

(2)

(3)

51.

Zirgu dzimtas dzīvnieki

231

232

233

| 52. | Liellopi |
| --- | --- |

52.

Liellopi

234

235

236

| 53. | “Neizmantots” |
| --- | --- |

53.

“Neizmantots”

237

238

239

| 54. | Aitas |
| --- | --- |

54.

Aitas

240

241

242

| 55. | Kazas |
| --- | --- |

55.

Kazas

243

244

245

| 56. | Cūkas |
| --- | --- |

56.

Cūkas

246

247

248

| 57. | Mājputni |
| --- | --- |

57.

Mājputni

249

250

251

| 58. | Citi dzīvnieki |
| --- | --- |

58.

Citi dzīvnieki

252

253

254

F.   IZMAKSAS

| Pozīcijas numurs un apraksts | Kārtas numurs |
| --- | --- |
| Darbaspēka un mašīnu izmaksas |
| 59. | Algas un sociālais nodrošinājums |

Pozīcijas numurs un apraksts

Kārtas numurs

Darbaspēka un mašīnu izmaksas

59.

Algas un sociālais nodrošinājums

259

| 60. | Līgumdarbi un mašīnu noma |
| --- | --- |

60.

Līgumdarbi un mašīnu noma

260

| 61. | Iekārtu un ierīču pastāvīga uzturēšana |
| --- | --- |

61.

Iekārtu un ierīču pastāvīga uzturēšana

261

| 62. | Dzinēja degviela un smērvielas |
| --- | --- |

62.

Dzinēja degviela un smērvielas

262

| 63. | Automašīnu izmaksas |
| --- | --- |

63.

Automašīnu izmaksas

263

Īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas

Iepirktā barība:

| 64. | Koncentrētā barība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām) |
| --- | --- |

64.

Koncentrētā barība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

264

| 65. | Rupjā lopbarība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām) |
| --- | --- |

65.

Rupjā lopbarība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

265

| 66. | Dzīvnieku barība, kas iepirkta cūkām |
| --- | --- |

66.

Dzīvnieku barība, kas iepirkta cūkām

266

| 67. | Dzīvnieku barība, kas iepirkta mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem |
| --- | --- |

67.

Dzīvnieku barība, kas iepirkta mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

267

Lauku saimniecībā saražotā un izmantotā dzīvnieku barība:

| 68. | Ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām) |
| --- | --- |

68.

Ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

268

| 69. | Cūkām |
| --- | --- |

69.

Cūkām

269

| 70. | Mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem |
| --- | --- |

70.

Mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

270

| 71. | Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas |
| --- | --- |

71.

Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas

271

Īpašas kultūraugu izmaksas

| 72. | Iegādātais sēklas materiāls un stādi |
| --- | --- |

72.

Iegādātais sēklas materiāls un stādi

272

| 73. | Lauku saimniecībā izaudzētais un izmantotais sēklas materiāls un stādi |
| --- | --- |

73.

Lauku saimniecībā izaudzētais un izmantotais sēklas materiāls un stādi

273

| 74. | Mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji |
| --- | --- |

74.

Mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji

274

| 75. | Augu aizsardzības līdzekļi |
| --- | --- |

75.

Augu aizsardzības līdzekļi

275

| 76. | Citas īpašas kultūraugu izmaksas |
| --- | --- |

76.

Citas īpašas kultūraugu izmaksas

276

| 77. | Īpašas mežsaimniecības izmaksas |
| --- | --- |

77.

Īpašas mežsaimniecības izmaksas

277

Lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas

| 78. | Pastāvīga augsnes ielabošana un ēku uzturēšana |
| --- | --- |

78.

Pastāvīga augsnes ielabošana un ēku uzturēšana

278

| 79. | Elektroenerģija |
| --- | --- |

79.

Elektroenerģija

279

| 80. | Kurināmais |
| --- | --- |

80.

Kurināmais

280

| 81. | Ūdens |
| --- | --- |

81.

Ūdens

281

| 82. | Apdrošināšana |
| --- | --- |

82.

Apdrošināšana

282

| 83. | Nodokļi un citi maksājumi |
| --- | --- |

83.

Nodokļi un citi maksājumi

283

| 84. | Citas lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas |
| --- | --- |

84.

Citas lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas

284

Maksājumi par zemi

| 85. | Samaksātā noma |
| --- | --- |

85.

Samaksātā noma

285

| 86. | Tai skaitā: samaksātā noma par zemi |
| --- | --- |

86.

Tai skaitā: samaksātā noma par zemi

286

| 87. | Lauku saimniecības ēku apdrošināšana |
| --- | --- |

87.

Lauku saimniecības ēku apdrošināšana

287

| 88. | Nodokļi par zemi un ēkām |
| --- | --- |

88.

Nodokļi par zemi un ēkām

288

Samaksātie procenti

| 89. | Samaksātie procenti un finanšu izmaksas, kopā |
| --- | --- |

89.

Samaksātie procenti un finanšu izmaksas, kopā

289

| 90. | Procenti un finanšu izmaksas par aizdevumiem zemei un ēkām |
| --- | --- |

90.

Procenti un finanšu izmaksas par aizdevumiem zemei un ēkām

290

| 91. | To skaitā: zemes iegādei |
| --- | --- |

91.

To skaitā: zemes iegādei

291

| 92. | Procenti un finanšu izmaksas par aizdevumiem apgrozāmā kapitāla finansēšanai un kreditoriem |
| --- | --- |

92.

Procenti un finanšu izmaksas par aizdevumiem apgrozāmā kapitāla finansēšanai un kreditoriem

292

| 93. | Kopējās izmaksas |
| --- | --- |

93.

Kopējās izmaksas

293

G.   ZEME UN ĒKAS, INVENTĀRS UN APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

| Pozīcijas numurs un apraksts | “Neizmantots” | Sākuma novērtējums | Ieguldījums | Pārdošana | Amortizācija | Beigu novērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirms subsīdiju atrēķināšanas | Subsīdijas |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 94. | Lauksaimniecības zeme, ēkas un tiesības, no tām: |

Pozīcijas numurs un apraksts

“Neizmantots”

Sākuma novērtējums

Ieguldījums

Pārdošana

Amortizācija

Beigu novērtējums

Pirms subsīdiju atrēķināšanas

Subsīdijas

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

94.

294

295

296

297

298

299

300

301

| 95. | Lauksaimniecības zeme |
| --- | --- |

95.

Lauksaimniecības zeme

302

303

304

305

306

307

308

309

| 96. | Ilggadīgās kultūras |
| --- | --- |

96.

Ilggadīgās kultūras

310

311

312

313

314

315

316

317

| 97. | Zemes uzlabošana |
| --- | --- |

97.

Zemes uzlabošana

318

319

320

321

322

323

324

325

| 98. | Lauku saimniecības ēkas |
| --- | --- |

98.

Lauku saimniecības ēkas

326

327

328

329

330

331

332

333

| 99. | Iegādes izmaksas, kvotas un citas tiesības |
| --- | --- |

99.

Iegādes izmaksas, kvotas un citas tiesības

334

335

336

337

338

339

340

341

| 100. | Mežu zeme, tajā skaitā koksne uz celma |
| --- | --- |

100.

342

343

344

345

346

347

348

349

| 101. | Iekārtas un ierīces |
| --- | --- |

101.

350

351

352

353

354

355

356

357

| 102. | Apgrozāmie līdzekļi |
| --- | --- |

102.

358

359

360

361

362

363

364

365

| 103. | Kopā |
| --- | --- |

103.

366

367

368

369

370

371

372

373

H.   PARĀDI

| Pozīcijas numurs un apraksts | Sākuma novērtējums | Beigu novērtējums |
| --- | --- | --- |
| Kopā | Tajā skaitā par: | Kopā | Tajā skaitā par: |
| zemi un ēkām | citu apgrozāmo kapitālu | zemi un ēkām | citu apgrozāmo kapitālu |
| Kopā | Tajā skaitā par zemi | Kopā | Tajā skaitā par zemi |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 104. | Ilgtermiņa un vidēja termiņa aizņēmumi |

Pozīcijas numurs un apraksts

Sākuma novērtējums

Beigu novērtējums

Kopā

Tajā skaitā par:

Kopā

Tajā skaitā par:

zemi un ēkām

citu apgrozāmo kapitālu

zemi un ēkām

citu apgrozāmo kapitālu

Kopā

Tajā skaitā par zemi

Kopā

Tajā skaitā par zemi

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

104.

Ilgtermiņa un vidēja termiņa aizņēmumi

374

375

376

377

378

379

380

381

| 105. | Īstermiņa aizņēmumi un kreditori |
| --- | --- |

105.

Īstermiņa aizņēmumi un kreditori

382

383

384

385

386

387

388

389

| 106. | Kopā |
| --- | --- |

106.

Kopā

390

391

392

393

394

395

396

397

I.   PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKLIS (PVN)

| Pozīcijas numurs un apraksts | Kārtas numurs |
| --- | --- |
| 107. | PVN sistēma | 400 |
| PVN sistēmas sīkāks iedalījums (Spānijai, Francijai un Itālijai) | 401 |
| 108. līdz 111. pozīcija jāaizpilda vienīgi tad, ja piemēro lauksaimniecības sistēmu vai tai līdzīgu sistēmu | |
| 108. | Pārdošanas PVN | 402 |
| 109. | Iegādes PVN | 403 |
| 110. | Ieguldījumu PVN | 404 |
| 111. | Nodokļu iestāžu atmaksātais PVN | 405 |

Pozīcijas numurs un apraksts

Kārtas numurs

107.

PVN sistēma

400

PVN sistēmas sīkāks iedalījums (Spānijai, Francijai un Itālijai)

401

108. līdz 111. pozīcija jāaizpilda vienīgi tad, ja piemēro lauksaimniecības sistēmu vai tai līdzīgu sistēmu

108.

Pārdošanas PVN

402

109.

Iegādes PVN

403

110.

Ieguldījumu PVN

404

111.

Nodokļu iestāžu atmaksātais PVN

405

J.   DOTĀCIJAS UN SUBSĪDIJAS

Ir jāsniedz pilnīgi dati.

| Pozīcijas numurs | Apraksts | Kods (1) | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 112 | Dotācijas un subsīdijas, izņemot tās, kas attiecas uz izmaksām saistībā ar dzīvniekiem un to iepirkumu | — | 408 |
| 113 | To skaitā: | 409 | līdz ... |
| 20 “atklāti” kodi atbilstīgi II pielikumā noteiktajām kategorijām | ... | 448 |
| 114 | Dotācijas un subsīdijas par izmaksām | — | 449 |
| 115 | To skaitā: | 450 | līdz ... |
| 10 “atklāti” kodi atbilstīgi attiecīgo izmaksu pozīcijām (59. līdz 89. pozīcija) | ... | 469 |
| 116 | Dotācijas un subsīdijas par dzīvnieku iepirkumu | — | 470 |
| 117 | To skaitā: | 471 | līdz ... |
| 5 “atklāti” kodi atbilstīgi iepirkto dzīvnieku kategoriju pozīcijām (51. līdz 58. pozīcija) | ... | 480 |
| 118 | Kopā dotācijas un subsīdijas | — | 481 |
| 119 | “Neizmantots” | — | 482 |
| Atšķirības, salīdzinot ar iepriekšējiem pārskata gadiem | — | 483 |

Pozīcijas numurs

Apraksts

Kods (1)

Summa

112

Dotācijas un subsīdijas, izņemot tās, kas attiecas uz izmaksām saistībā ar dzīvniekiem un to iepirkumu

—

408

113

To skaitā:

409

līdz ...

20 “atklāti” kodi atbilstīgi II pielikumā noteiktajām kategorijām

...

448

114

Dotācijas un subsīdijas par izmaksām

—

449

115

To skaitā:

450

līdz ...

10 “atklāti” kodi atbilstīgi attiecīgo izmaksu pozīcijām (59. līdz 89. pozīcija)

...

469

116

Dotācijas un subsīdijas par dzīvnieku iepirkumu

—

470

117

To skaitā:

471

līdz ...

5 “atklāti” kodi atbilstīgi iepirkto dzīvnieku kategoriju pozīcijām (51. līdz 58. pozīcija)

...

480

118

Kopā dotācijas un subsīdijas

—

481

119

“Neizmantots”

—

482

Atšķirības, salīdzinot ar iepriekšējiem pārskata gadiem

—

483

K.   PRODUKCIJA (izņemot dzīvniekus) (120. līdz 375. pozīcija)

| Produkts
  (pozīcija) | Kultūraugu tips
  (kods) | Trūkst datu
  (kods) | Platība | Produkcija pārskata gadā | Sākuma novērtējums | Pārdošana | Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība natūrā | Beigu novērtējums | Izlietojums pašu vajadzībām lauku saimniecībā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| 488 | 489 | 490 | 491 | 492 | 493 | 494 | 495 | 496 | 497 |
| 498 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2) |

Produkts

(pozīcija)

Kultūraugu tips

(kods)

Trūkst datu

(kods)

Platība

Produkcija pārskata gadā

Sākuma novērtējums

Pārdošana

Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība natūrā

Beigu novērtējums

Izlietojums pašu vajadzībām lauku saimniecībā

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

488

489

490

491

492

493

494

495

496

497

498

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2)

L.   KVOTAS UN CITAS TIESĪBAS

| Kvotas vai tiesības | Datu veids (kods) | | Maksājumi
  (iepirkšana/izpirkumnoma, noma) | Ieņēmumi
  (pārdošana/izpirkumnoma, noma) | Sākuma novērtējums | Amortizācija | Beigu novērtējums | Daudzums | Nodokļi
  (tajā skaitā papildu nodevas) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Kods 1 = ieraksti par aktīviem | Neizmantots | Kods 1 = iepirkšanas vērtība | Kods 1 = pārdošanas vērtība | Kods 1 = vērtība | Kods 1 = vērtība | Kods 1 = vērtība | | Kods 2 = vērtība |
| Kods 2 = ieraksti par ieņēmumiem | | Kods 2 = maksājumi par lietošanu | Kods 2 = ieņēmumi par lietošanu | Kods 2 = neizmantots | Kods 2 = neizmantots | Kods 2 = neizmantots | | |

Kvotas vai tiesības

Datu veids (kods)

Maksājumi

(iepirkšana/izpirkumnoma, noma)

Ieņēmumi

(pārdošana/izpirkumnoma, noma)

Sākuma novērtējums

Amortizācija

Beigu novērtējums

Daudzums

Nodokļi

(tajā skaitā papildu nodevas)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Kods 1 = ieraksti par aktīviem

Neizmantots

Kods 1 = iepirkšanas vērtība

Kods 1 = pārdošanas vērtība

Kods 1 = vērtība

Kods 1 = vērtība

Kods 1 = vērtība

Kods 2 = vērtība

Kods 2 = ieraksti par ieņēmumiem

Kods 2 = maksājumi par lietošanu

Kods 2 = ieņēmumi par lietošanu

Kods 2 = neizmantots

Kods 2 = neizmantots

Kods 2 = neizmantots

M.   TIEŠIE MAKSĀJUMI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (3) (601. līdz 680. pozīcija un 700. līdz 772. pozīcija)

| Produkts vai produktu kombinācija
  (pozīcija) | | | Pamatvienību skaits maksājumiem | Atbalsta summa kopā | References daudzums | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Neizmantots | Neizmantots | | | | Neizmantots |

Produkts vai produktu kombinācija

(pozīcija)

Pamatvienību skaits maksājumiem

Atbalsta summa kopā

References daudzums

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Neizmantots

Neizmantots

Neizmantots

N.   DATI PAR LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU IEPIRKŠANU UN PĀRDOŠANU

| Lauksaimniecības dzīvnieku kategorija
  (pozīcija) | | | Iepirkto dzīvnieku skaits | Iepirkumu vērtība | Pārdoto dzīvnieku skaits | Realizācijas vērtība | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Neizmantots | Neizmantots | | | | | Neizmantots |

Lauksaimniecības dzīvnieku kategorija

(pozīcija)

Iepirkto dzīvnieku skaits

Iepirkumu vērtība

Pārdoto dzīvnieku skaits

Realizācijas vērtība

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Neizmantots

Neizmantots

Neizmantots

---

(1)  Ierakstīt pozīciju, kas norāda attiecīgo dzīvnieku, produktu, izmaksu vai tiešā atbalsta kategoriju.

(2)  Pēdējais kārtas numurs = 487 + (10 × ierakstīto produktu skaits).

(3)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

---

II PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS UN NORĀDĪJUMI PAR LAUKU SAIMNIECĪBAS APGROZĪJUMA PĀRSKATU

I.   VISPĀRĪGĀS DEFINĪCIJAS UN NORĀDĪJUMI

a)   Datiem lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā jāattiecas uz vienu lauku saimniecību un uz vienu pārskata gadu, kas ilgst 12 mēnešus pēc kārtas.

b)   Dati lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā attiecas vienīgi uz lauku saimniecību. Šie dati attiecas tikai uz pašas saimniecības darbībām un attiecīgā gadījumā ar lauku saimniecību saistītu mežsaimniecību un tūrismu. Sagatavojot lauku saimniecības apgrozījuma pārskatus, nav jāņem vērā īpašnieka vai tā ģimenes darbības, kas nav saistītas ar lauku saimniecību, kā arī pensijas, mantojums, privātie konti bankās, pie lauku saimniecības nepiederīgs īpašums, nodokļi, kas šīm personām jāmaksā kā fiziskām personām, privātpersonu apdrošināšana u.tml.

Ja lauku saimniecības ražošanas resursus (algotu vai nealgotu darbaspēku, mašīnas un iekārtas) izmanto pamatlīdzekļu vairošanai (mašīnu būvei vai kapitālremontam, ēku celtniecībai, kapitālremontam vai pat nojaukšanai, augļu koku stādīšanai vai izciršanai), atbilstīgās izmaksas vai to tāme nav jāiekļauj lauku saimniecības darba izmaksās. Katrā ziņā darbaspēka izmaksas un stundas, kas nostrādātas, lai vairotu pamatlīdzekļus, nav jāiekļauj izmaksās un datos par darbaspēku. Izņēmuma gadījumos, ja atsevišķas izmaksas (kas nav darbaspēka izmaksas), kuras saistāmas ar pamatlīdzekļu radīšanu, nevar aprēķināt atsevišķi (piemēram, lauku saimniecības traktora izmantošana) un ja šie izdevumi iekļauti izmaksās, visu šo pamatlīdzekļu radīšanai izmantoto izmaksu novērtējums ierakstāms 181. pozīcijā (Citi produkti un ieņēmumi).

Katrā ziņā radīto pamatlīdzekļu vērtība ir jāaprēķina, pamatojoties uz to izmaksām (ieskaitot apmaksātā un/vai neapmaksātā darbaspēka vērtību), un jāpieskaita pamatlīdzekļu vērtībai, kas norādīta 94. līdz 101. pozīcijā.

c)   Saimniecības apgrozījuma pārskatā norādītie dati ir jāņem no pārskatiem, ko veido sistemātiski un regulāri veikti ieraksti visa pārskata gada laikā.

d)   Grāmatvedības datus izsaka naudas izteiksmē:

| — | vai nu bez PVN, |
| --- | --- |

—

vai nu bez PVN,

| — | vai ar PVN gadījumos, kas minēti turpmāk (sk. 107. līdz 111. pozīciju). |
| --- | --- |

—

vai ar PVN gadījumos, kas minēti turpmāk (sk. 107. līdz 111. pozīciju).

e)   Grāmatvedības datus naudas izteiksmē izsaka bez dotācijām un subsīdijām. Ar dotācijām un subsīdijām saprot jebkādu tiešu atbalstu no valsts līdzekļiem, kas rada īpašus ieņēmumus (sk. 112. līdz 118. pozīciju).

f)   Attiecībā uz dotācijām un subsīdijām:

| — | G tabulā ierakstāmas pārskata gadā saņemtās dotācijas un subsīdijas, ieskaitot tās, kas saņemtas ieguldījumiem, kas veikti iepriekšējos pārskata gados, |
| --- | --- |

—

G tabulā ierakstāmas pārskata gadā saņemtās dotācijas un subsīdijas, ieskaitot tās, kas saņemtas ieguldījumiem, kas veikti iepriekšējos pārskata gados,

| — | J tabulā jāieraksta:






  — | visi tiešie maksājumi par ražošanu, platībām vai dzīvniekiem, kas attiecas uz kārtējo pārskata gadu, pat ja tie vēl nav saņemti, |
| --- | --- | --- |

—

J tabulā jāieraksta:

—

visi tiešie maksājumi par ražošanu, platībām vai dzīvniekiem, kas attiecas uz kārtējo pārskata gadu, pat ja tie vēl nav saņemti,

| — | attiecībā uz maksājumiem par lauku attīstības pasākumiem tikai summas, kas saņemtas pārskata gadā; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz maksājumiem par lauku attīstības pasākumiem tikai summas, kas saņemtas pārskata gadā;

| — | M tabulā jāieraksta visi tiešie maksājumi par platībām vai dzīvniekiem, kas attiecas uz kārtējo pārskata gadu, pat ja tie vēl nav saņemti. |
| --- | --- |

—

M tabulā jāieraksta visi tiešie maksājumi par platībām vai dzīvniekiem, kas attiecas uz kārtējo pārskata gadu, pat ja tie vēl nav saņemti.

g)   Dati saimniecības apgrozījuma pārskatā jāizsaka šādās vienībās un ar šādu precizitātes pakāpi:

| — | vērtības: vērtības izsaka euro vai valsts naudas vienībās bez decimālcipariem. Tomēr attiecībā uz to valstu valūtām, kuru vienībai ir relatīvi zema vērtība, salīdzinot ar euro, attiecīgās dalībvalsts sadarbības aģentūra un tas Komisijas personāls, kas vada Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu, var vienoties par to, ka šīs vērtības izsaka valstu naudas vienību simtos vai tūkstošos, |
| --- | --- |

—

vērtības: vērtības izsaka euro vai valsts naudas vienībās bez decimālcipariem. Tomēr attiecībā uz to valstu valūtām, kuru vienībai ir relatīvi zema vērtība, salīdzinot ar euro, attiecīgās dalībvalsts sadarbības aģentūra un tas Komisijas personāls, kas vada Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu, var vienoties par to, ka šīs vērtības izsaka valstu naudas vienību simtos vai tūkstošos,

| — | fiziskie daudzumi: fiziskos daudzumus izsaka centneros (1 cnt = 100 kg), izņemot olas, ko norāda tūkstošos, kā arī vīnu un radniecīgus produktus, ko izsaka hektolitros, |
| --- | --- |

—

fiziskie daudzumi: fiziskos daudzumus izsaka centneros (1 cnt = 100 kg), izņemot olas, ko norāda tūkstošos, kā arī vīnu un radniecīgus produktus, ko izsaka hektolitros,

| — | platības: platību izsaka āros, izņemot platību sēnēm, ko izsaka kopējās apsētās platības kvadrātmetros; |
| --- | --- |

—

platības: platību izsaka āros, izņemot platību sēnēm, ko izsaka kopējās apsētās platības kvadrātmetros;

| — | vidējais lauksaimniecības dzīvnieku skaits: līdz vienam ciparam aiz komata, izņemot mājputnus un trušus, kas jānorāda veselos skaitļos, un bites, kas jānorāda atbilstoši aizņemto stropu skaitam, |
| --- | --- |

—

vidējais lauksaimniecības dzīvnieku skaits: līdz vienam ciparam aiz komata, izņemot mājputnus un trušus, kas jānorāda veselos skaitļos, un bites, kas jānorāda atbilstoši aizņemto stropu skaitam,

| — | darbaspēka vienības: līdz diviem cipariem aiz komata. |
| --- | --- |

—

darbaspēka vienības: līdz diviem cipariem aiz komata.

Fiksētās pozīcijās (sk. I pielikuma A līdz J tabulu), kur nekas nav jāuzrāda, ieraksta nulles.

Attiecībā uz K tabulā ierakstītajiem produktiem, darījumiem attiecībā uz kvotām un citām noteiktām tiesībām, kuras ierakstītas L tabulā, datiem par tiešajiem maksājumiem, kas ierakstīti M tabulā, un lauksaimniecības dzīvnieku iepirkuma un realizācijas datiem, kuri ierakstīti N tabulā, pozīcijās, kur nekas nav jānorāda, jāieraksta nulles.

II.   DEFINĪCIJAS UN NORĀDĪJUMI PAR ATSEVIŠĶIEM LAUKU SAIMNIECĪBAS APGROZĪJUMA PĀRSKATA PUNKTIEM

A.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR LAUKU SAIMNIECĪBU

1.   Saimniecības numurs

Katrai saimniecībai, kas pirmo reizi izraudzīta pārskata sagatavošanai, piešķir numuru. Saimniecība patur šo numuru visu laiku, kamēr ir iekļauta grāmatvedības datu tīklā. Reiz piešķirtu numuru nekad nepiešķir citai saimniecībai.

Ja saimniecībā notiek būtiskas pārmaiņas, jo īpaši – ja šīs pārmaiņas saistītas ar sadalīšanos divās atsevišķās saimniecībās vai saplūšanu ar citu saimniecību, to var uzskatīt par jaunu saimniecību. Šajā gadījumā tai ir jāpiešķir jauns numurs. Jaunu numuru nepiešķir sakarā ar saimnieciskās darbības profila maiņu saimniecībā. Ja, paturot kādai saimniecībai piešķirto numuru, ir risks to sajaukt ar citu pārskata saimniecību (piemēram, kad ieviests jauns vietējais dalījums), šis numurs būtu jāmaina. Tad ir jānosūta Komisijai tabula, kas parāda veco un jauno numuru līdzvērtību.

Saimniecības numurs sastāv no šādām trim rādītāju grupām:

1. kārtas numurs – reģions: ir jānorāda kods, kas atbilst kodam, kurš noteikts Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1859/82 (1) I pielikumā.

2. kārtas numurs – apakšreģions: jānorāda kods.

Izraudzītā vietējā iedalījuma pamatā ir jābūt kopīgajai reģionu klasifikācijas sistēmai, ko dēvē par statistiski teritoriālo vienību nomenklatūru (NUTS) un ko Eiropas Kopienu Statistikas birojs ir izveidojis sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm.

Katrā ziņā attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai tabulu, kur katram izmantotajam vietējā iedalījuma kodam norādīti atbilstīgie NUTS reģioni, kā arī atbilstīgais reģions, kuram tiek aprēķināta standarta bruto seguma speciālā vērtība.

3. kārtas numurs – saimniecības kārtas numurs.

2.   Konkrētas prasības saistībā ar elektroniskajiem ierakstiem

Dati, kas atbilst pirmajiem pieciem kārtas numuriem, veido saimniecības marķējumu. Tie atkārtojas katra ieraksta augšmalā. Katras saimniecības dati ar sesto kārtas numuru norāda nedalāmo 10-datu grupu skaitu.

3.   Lauku saimniecības organizatoriskais veidols

| 1. | = | individuālās (ģimenes) lauku saimniecības: saimniecības, kur saimniecisko rezultātu veido īpašnieka/vadītāja un viņa ģimenes ieguldītais nealgotais darbaspēks un savs kapitāls. |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | personālsabiedrības: saimniecības, kur saimniecisko rezultātu veido ražošanas faktori, ko saimniecībai dod vairāki partneri, no kuriem vismaz puse piedalās lauku saimniecības darbā kā nealgots darbaspēks. |
| 3. | = | cita veida saimniecības: saimniecības, kurās nav nealgota darbaspēka, un citas saimniecības, kas klasificējot nav ierindotas 1. un 2. kategorijā. |

1.

=

individuālās (ģimenes) lauku saimniecības: saimniecības, kur saimniecisko rezultātu veido īpašnieka/vadītāja un viņa ģimenes ieguldītais nealgotais darbaspēks un savs kapitāls.

2.

=

personālsabiedrības: saimniecības, kur saimniecisko rezultātu veido ražošanas faktori, ko saimniecībai dod vairāki partneri, no kuriem vismaz puse piedalās lauku saimniecības darbā kā nealgots darbaspēks.

3.

=

cita veida saimniecības: saimniecības, kurās nav nealgota darbaspēka, un citas saimniecības, kas klasificējot nav ierindotas 1. un 2. kategorijā.

4.   Valsts parauga ņemšanas un svēruma koeficienti

20. kārtas numurs: dalībvalsts aprēķinātais svērums. Lielumi jāizsaka simtos.

21. kārtas numurs:

22. kārtas numurs:

5.   Saimniecības atrašanās vieta

Norādītais numurs ir tas numurs, ar ko apzīmē piemērotāko ģeogrāfisko pamatvienību (vislabāk – pagastu), kurā atrodas saimniecība.

Karte, kurā attēlotas šīs pamatvienības un to numuri, ir jānosūta Komisijai. Visas šo ģeogrāfisko pamatvienību robežu nozīmīgās maiņas ir jādara zināmas Komisijai.

6.   Saimniecības kategorija

32. kārtas numurs – bioloģiskā lauksaimniecība: jānorāda, vai saimniecība izmanto bioloģiskās ražošanas metodes Regulas (EEK) Nr. 2092/91 nozīmē, jo īpaši tās 6. panta nozīmē. Jāizmanto šādi kodu numuri:

1.= lauku saimniecība neizmanto bioloģiskās ražošanas metodes;

2.= lauku saimniecība izmanto vienīgi bioloģiskās ražošanas metodes;

3.= lauku saimniecība pāriet uz bioloģiskās ražošanas metodēm vai izmanto gan bioloģiskās, gan citas ražošanas metodes.

33. kārtas numurs: saimniecības kategorijas kods saskaņā ar Komisijas Lēmuma 85/377/EEK (2) II pielikumu laikā, kad to izraugās konkrētajam pārskata gadam.

34. kārtas numurs: saimniecības kategorijas kods saskaņā ar Lēmuma 85/377/EEK II pielikumu, pamatojoties uz attiecīgā gada grāmatvedības datiem.

35. kārtas numurs: saimnieciskās darbības apjoma kategorijas kods saimniecībai (saskaņā ar Lēmuma 85/377/EEK III pielikumu) laikā, kad to izraugās konkrētajam pārskata gadam.

36. kārtas numurs: saimnieciskās darbības apjoma kategorijas kods saskaņā ar Lēmuma 85/377/EEK III pielikumu, pamatojoties uz attiecīgā gada grāmatvedības datiem.

7.   Pārskatu slēgšanas datums un informācijas nesēja izveides datums

37. kārtas numurs – pārskata gada beigu datums: piemēram, 30.6.2009. vai 31.12.2009.

38. kārtas numurs – informācijas nesēja izveides datums: piemēram, 15.8.2010.

8.   Mazāk labvēlīgais apgabals

Ir jānorāda, vai lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas reģionā, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1257/1999 (3) 18. līdz 20. pants. Jāizmanto šādi kodu numuri:

| 1. | = | lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes neatrodas lauksaimniecībai nelabvēlīgā reģionā atbilstīgi 18. līdz 20. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999; |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas lauksaimniecībai nelabvēlīgā reģionā atbilstīgi 19. un 20. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999; |
| 3. | = | lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas kalnu rajonos atbilstīgi 18. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999; |
| 4. | = | attiecīgās teritorijas šajās dalībvalstīs ir tik sīkas, un to ir tik daudz, ka šī informācija nav nozīmīga. |

1.

=

lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes neatrodas lauksaimniecībai nelabvēlīgā reģionā atbilstīgi 18. līdz 20. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999;

2.

=

lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas lauksaimniecībai nelabvēlīgā reģionā atbilstīgi 19. un 20. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999;

3.

=

lielākā daļa no lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas kalnu rajonos atbilstīgi 18. pantam Regulā (EK) Nr. 1257/1999;

4.

=

attiecīgās teritorijas šajās dalībvalstīs ir tik sīkas, un to ir tik daudz, ka šī informācija nav nozīmīga.

9.   Citi dati par lauku saimniecību

40. kārtas numurs – apūdeņota LIZ Lauksaimniecībā izmantotās platības, izņemot platības zem stikla, kuras gada gaitā apūdeņo ar fiksētām vai pārvietojamām ierīcēm, izmantojot jebkādu metodi (smidzinātājus, applūdināšanu).

41. kārtas numurs – augstums Augstums ir jānorāda ar atbilstīgu koda numuru:

1.= saimniecības lielākā daļa atrodas zemāk par 300 m virs jūras līmeņa;

2.= saimniecības lielākā daļa atrodas 300 līdz 600 m virs jūras līmeņa;

3.= saimniecības lielākā daļa atrodas augstāk par 600 m virs jūras līmeņa;

4.= nav datu.

42. kārtas numurs – ganības kalnos vai citas ganības, kas nav iekļautas LIZ: saimniecības dzīvnieku ganāmpulka vienības (GV) ganību dienu skaits (vesels skaitlis) teritorijā, kas nav iekļauta LIZ.

GV ganību diena ir tāda vienība, kas ir līdzvērtīga vienas piena govs, viena liellopa vai viena zirga – katrs no tiem vecumā virs diviem gadiem – vienai ganību dienai. Liellopu un zirgu vecumā līdz diviem gadiem, kazu un aitu ganību dienas pārvērš GV ganību dienās, attiecīgi piemērojot koeficientus 0,5, 0,2 un 0,15.

43. kārtas numurs – kopējā segtā platība: izteikta āros, kurā principā var audzēt 5. tipa kultūraugus, t.i., 138., 141. un 156., kā arī 5. tipa 143., 285. un 157. numura kultūraugus.

Ar jēdzienu “segts” ir jāsaprot siltumnīcas, pastāvīgās lecektis un pieejamas tuneļveida siltumnīcas, izņemot nepieejamās tuneļveida plastikāta siltumnīcas, plēves pārsegus vai jebkuru cita veida pārvietojamu lecekti (skatīt definīciju 138., 141. un 156. numura kultūraugiem K tabulā).

Ar “kopējo” platību jāsaprot kopējā “segtā” zemes platība neatkarīgi no tās izmantojuma (t.i., ieskaitot celiņus). “Daudzstāvu” siltumnīcām virsmas platību skaita tikai vienu reizi.

44. kārtas numurs – struktūrfondu apgabals: jānorāda, vai lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas reģionā, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1083/2006 5., 6. vai 8. panta noteikumi. Jāizmanto šādi kodu numuri:

6.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas konverģences mērķa reģionā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1083/2006, un jo īpaši tās 5. pantam;

7.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģionā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1083/2006, un jo īpaši tās 6. pantam;

8.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas reģionā, kas dod tiesības saņemt pārejas posma atbalstu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1083/2006 8. pantam.

45. kārtas numurs – apgabali, kuros ir vides ierobežojumi: jānorāda, vai lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas apgabalā, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 38. panta noteikumi. Jāizmanto šādi kodu numuri:

1.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes neatrodas apgabalā, kas dod tiesības saņemt Natura 2000 maksājumus vai maksājumus, kuri saistīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (4), Regulas (EK) Nr. 1698/2005 38. panta nozīmē;

2.= lielākā daļa no saimniecības lauksaimniecībā izmantotās zemes atrodas apgabalā, kas dod tiesības saņemt Natura 2000 maksājumus vai maksājumus, kuri saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK, Regulas (EK) Nr. 1698/2005 38. panta nozīmē.

B.   LIZ APSAIMNIEKOŠANAS VEIDS

Tādu lauku saimniecību zeme, kas pieder divām vai vairākām personām, jāiegrāmato kā īpašnieka apsaimniekota zeme, nomāta zeme vai pusgraudā nodota zeme atbilstīgi tam, kāda vienošanās pastāv pušu starpā.

10.   LIZ, ko apsaimnieko īpašnieks

Lauksaimniecībā izmantota platība (aramzeme, pļavas un pastāvīgās ganības, ilggadīgās kultūras), ko apsaimnieko īpašnieks, mūža nomnieks vai rentnieks, un/vai LIZ, kuru izmanto ar līdzīgiem noteikumiem. Šeit ietilpst citiem iznomāta sējai gatava zeme (149. pozīcija).

11.   Nomāta LIZ

Lauksaimniecībā izmantota platība (aramzeme, pļavas un pastāvīgās ganības, ilggadīgās kultūras), ko apstrādā persona, kura nav īpašnieks, mūža nomnieks vai rentnieks, bet kura nomā minēto platību (noma ir maksājama naudā un/vai natūrā, to parasti nosaka iepriekš, tā parasti nemainās atkarībā no lauksaimniecības darbības rezultātiem), un/vai lauksaimniecībā izmantota platība, kuru izmanto ar līdzīgiem valdījuma noteikumiem.

Nomāta platība neietver zemi, kuras raža ir nopirkta augošā veidā uz lauka. Par kultūraugu iegādi augošā veidā uz lauka samaksātās summas jānorāda F tabulas 65. līdz 67. pozīcijā (Iepirktā lopbarība) pļavu vai rupjās barības kultūru gadījumā un 76. pozīcijā (Citas īpašas kultūraugu izmaksas) tirgū laižamu kultūraugu gadījumā (Produkti, kurus parasti laiž tirgū). Tirgū laižamas kultūras, kas nopirktas augošas, jānorāda, neprecizējot attiecīgo platību (skatīt norādījumus par platībām K tabulas 4. slejā).

Zemi, kura nomāta neregulāri uz laiku, kas mazāks nekā viens gads, un tās produkciju pielīdzina tādai zemei, kuras raža tiek pirkta augošas kultūras veidā uz lauka.

12.   Pusgrauda LIZ

Lauksaimniecībā izmantota zemes platība (aramzeme, pļavas un pastāvīgās ganības, ilggadīgās kultūras), kuru kopīgi apstrādā iznomātājs un pusgraudnieks, pamatojoties uz līgumu par pusgraudu, un/vai ar līdzīgiem noteikumiem apstrādāta lauksaimniecībā izmantotas zemes platība.

C.   DARBASPĒKS

Ar darbaspēku saprot visas personas, kuras ir iesaistītas saimniecības darbā pārskata gada laikā (skatīt šeit turpmāk). Te tomēr nav ietvertas personas, kuras veikušas šo darbu citas personas vai uzņēmuma vārdā (lauksaimniecisks līgumdarbs, kura izmaksas ietvertas F tabulas 60. pozīcijā).

Saimniecību savstarpējas palīdzības gadījumā, ja šī palīdzība ietver darba apmaiņu, kur saņemtā palīdzība principā ir vienāda ar sniegto palīdzību, saimniecības apgrozījuma pārskatā precizē saimniecības darbaspēka nostrādāto laiku un jebkādu ar to saistītu samaksu.

Dažreiz saņemto palīdzību atlīdzina ar cita veida palīdzību (piemēram, darba veidā saņemtu palīdzību atlīdzina, piegādājot iekārtas). Ja pakalpojumu apmaiņa ir ierobežota, saimniecības apgrozījuma pārskatā neko nenorāda (iepriekš minētajā piemērā saņemto palīdzību nenorāda kā darbaspēku; tomēr mašīnu izmaksas ietver iekārtu piegādes izmaksās). Izņēmuma gadījumos, ja pakalpojumu apmaiņa notiek lielos apmēros, ievēro kādu no šīm procedūrām:

| a) | darba veidā saņemto palīdzību atlīdzina ar cita veida pakalpojumu (piemēram, piegādājot iekārtas): saņemto nostrādāto laiku iegrāmato kā apmaksātu darbu saimniecībā (20. vai 21. pozīcijā atkarībā no tā, vai darbaspēku lauku saimniecībā nodarbina pastāvīgi vai ne); sniegtās palīdzības vērtību iegrāmato gan kā ražošanu atbilstīgajā pozīcijā (šajā piemērā 177. pozīcijā “Līgumdarbs citiem, to skaitā iekārtu iznomāšana”), gan kā izmaksas (59. pozīcijā “Algas un sociālais nodrošinājums”); |
| --- | --- |

a)

darba veidā saņemto palīdzību atlīdzina ar cita veida pakalpojumu (piemēram, piegādājot iekārtas): saņemto nostrādāto laiku iegrāmato kā apmaksātu darbu saimniecībā (20. vai 21. pozīcijā atkarībā no tā, vai darbaspēku lauku saimniecībā nodarbina pastāvīgi vai ne); sniegtās palīdzības vērtību iegrāmato gan kā ražošanu atbilstīgajā pozīcijā (šajā piemērā 177. pozīcijā “Līgumdarbs citiem, to skaitā iekārtu iznomāšana”), gan kā izmaksas (59. pozīcijā “Algas un sociālais nodrošinājums”);

| b) | darba veidā sniegto palīdzību atlīdzina ar cita veida pakalpojumu (piemēram, piegādājot iekārtas): šajā situācijā sniegto darba laiku un jebkādu ar to saistītu atlīdzību neņem vērā; saņemtā pakalpojuma vērtību iegrāmato kā ieguldījumu atbilstīgā pozīcijā (šajā piemērā tā ir 60. pozīcija “Līgumdarbs un iekārtu noma”). |
| --- | --- |

b)

darba veidā sniegto palīdzību atlīdzina ar cita veida pakalpojumu (piemēram, piegādājot iekārtas): šajā situācijā sniegto darba laiku un jebkādu ar to saistītu atlīdzību neņem vērā; saņemtā pakalpojuma vērtību iegrāmato kā ieguldījumu atbilstīgā pozīcijā (šajā piemērā tā ir 60. pozīcija “Līgumdarbs un iekārtu noma”).

Jāizšķir šādas darbaspēka kategorijas:

A.   Nealgots pastāvīgs darbaspēks

Nealgots darbaspēks vai darbaspēks, kurš saņem mazāku atalgojumu (naudā vai natūrā) nekā to, ko parasti maksā par sniegtajiem pakalpojumiem (šādu maksājumu nevajadzētu iegrāmatot saimniecības izmaksās), un kurš pārskata gadā katru nedēļu (ārpus parastajām brīvdienām) vismaz vienu pilnu dienu piedalījies saimniecības darbā.

Personu, kura ir pastāvīgi nodarbināta, bet kura īpašu iemeslu dēļ iesaistās saimniecības darbā tikai uz ierobežotu laika posmu pārskata gada laikā, tomēr iegrāmato (attiecībā uz faktiski nostrādātajām stundām) kā pastāvīgo darbaspēku.

Var izveidoties šādi vai tiem līdzīgi gadījumi:

| a) | īpaši ražošanas apstākļi lauku saimniecībā, kurai darbaspēks nav vajadzīgs visu cauru gadu: piemēram, olīvu vai vīnkopības saimniecības, kā arī saimniecības, kuras specializējas dzīvnieku sezonas nobarošanā vai augļu un dārzeņu audzēšanā atklātā laukā; |
| --- | --- |

a)

īpaši ražošanas apstākļi lauku saimniecībā, kurai darbaspēks nav vajadzīgs visu cauru gadu: piemēram, olīvu vai vīnkopības saimniecības, kā arī saimniecības, kuras specializējas dzīvnieku sezonas nobarošanā vai augļu un dārzeņu audzēšanā atklātā laukā;

| b) | prombūtne no darba, izņemot parastās brīvdienas, piemēram, militārais dienests, slimība, nelaimes gadījums, maternitāte, pagarināts atvaļinājums u.tml.; |
| --- | --- |

b)

prombūtne no darba, izņemot parastās brīvdienas, piemēram, militārais dienests, slimība, nelaimes gadījums, maternitāte, pagarināts atvaļinājums u.tml.;

| c) | iestāšanās lauku saimniecībā vai aiziešana no tās; |
| --- | --- |

c)

iestāšanās lauku saimniecībā vai aiziešana no tās;

| d) | pilnīga darba pārtraukšana lauku saimniecībā neparedzētu iemeslu dēļ (plūdi, ugunsgrēks u.c.). |
| --- | --- |

d)

pilnīga darba pārtraukšana lauku saimniecībā neparedzētu iemeslu dēļ (plūdi, ugunsgrēks u.c.).

Apakškategorijas ir šādas:

13.   Īpašnieks/vadītājs

Persona, kura uzņemas ekonomisku un juridisku atbildību par saimniecību un veic tās ikdienas vadību. Pusgrauda gadījumā pusgraudnieku norāda kā īpašnieku/vadītāju.

14.   Īpašnieks/nav vadītājs

Persona, kura uzņemas ekonomisku un juridisku atbildību par saimniecību, neveicot tās ikdienas vadību.

15.   Vadītājs/nav īpašnieks

Persona, kura uzņemas saimniecības ikdienas vadību, neuzņemoties ekonomisku un juridisku atbildību par to.

16.   Īpašnieka(-u) laulātais(-ie)

17.   Cita veida nealgots pastāvīgs darbaspēks

Nealgots pastāvīgs darbaspēks, kas nav iekļauts iepriekšējās pozīcijās. Šeit ietilpst arī brigadieris un iecirkņu vadītāji, kas neatbild par visas lauku saimniecības vadīšanu.

B. 18.   Nealgots gadījuma un sezonas darbaspēks

Šajā pozīcijā iekļauj nealgotu darbaspēku, kas pārskata gada laikā lauku saimniecībā nav strādājis pastāvīgi.

C.   Algots pastāvīgs darbaspēks

Darbaspēks, kuram maksā (naudā un/vai natūrā) pēc normālas likmes par sniegtajiem pakalpojumiem un kurš pārskata gada laikā (izņemot parastas brīvdienas) strādājis saimniecībā vismaz vienu pilnu dienu nedēļā.

Jāuzrāda šādas apakškategorijas:

19.   Lauku saimniecības vadītājs

Algota persona, kas veic lauku saimniecības ikdienas vadību.

20.   Citi

Šajā pozīcijā iekļauj visu veidu algotu pastāvīgu darbaspēku (izņemot algoto lauku saimniecības vadītāju). Šeit ietilpst arī brigadieris un iecirkņu vadītāji, kas neatbild par visas lauku saimniecības vadīšanu.

D. 21.   Algots gadījuma un sezonas darbaspēks

Algotu darbaspēku, kas pārskata gada laikā lauku saimniecībā nav strādājis pastāvīgi, (tajā skaitā gabaldarba strādniekus), iekļauj šajā pozīcijā.

C TABULAS SLEJAS

Veiktās funkcijas (kods) (1. slejas 51., 55., 59., 63. un 67. postenis)

Veikto funkciju apzīmē ar koda numuru, t.i.,:

| 1. | = | īpašnieks/vadītājs; |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | īpašnieks/nav vadītājs; |
| 3. | = | vadītājs/nav īpašnieks. |

1.

=

īpašnieks/vadītājs;

2.

=

īpašnieks/nav vadītājs;

3.

=

vadītājs/nav īpašnieks.

Ja šo funkciju pilda vairākas personas (piemēram, divi brāļi, tēvs un dēls utt.), ieraksta katru dilstošā secībā pēc to atbildības pakāpes; vienādas atbildības gadījumā ievēro dilstošu secību pēc vecuma. Tādējādi datus par personu, kas uzņēmusies lielāko atbildību, iegrāmato 51. līdz 54. postenī; datus par personu ar mazāku atbildību – 55. līdz 58. postenī utt.

Personu skaits (1. sleja, 71. un 74. postenis)

Jānorāda laulāto skaits un personu skaits kategorijā “Cita veida pastāvīgs nealgots darbaspēks”. Ja ir vairāki īpašnieki, var būt vairāki laulātie.

Dzimšanas gads (2. sleja)

Dzimšanas gads jānorāda tikai īpašniekam(-iem) un/vai vadītājam(-iem) (13. līdz 15. kategorija un 19. kategorija), lietojot gada pēdējos divus ciparus.

Kopējais darbaspēks: gada vienību skaits (3. sleja)

Kopējo pastāvīgi nodarbināto darbaspēku pārrēķina gada darba vienībās. Viena gada darba vienība ir vienāda ar vienu cilvēku, kas strādā pilnu slodzi lauku saimniecībā. Viens cilvēks nevar pārsniegt vienas darba vienības ekvivalentu, pat ja viņa faktiskais darba laika ilgums pārsniedz reģiona un lauku saimniecības tipa normu. Persona, kura nestrādā lauku saimniecībā visu gadu, veido daļu no “gada vienības”. Katras šādas personas “gada vienību” iegūst, izdalot tās faktisko gada darba laiku ar normālo gada darba laiku, kāds ir pilnas slodzes darbiniekam apskatāmajā reģionā un tāda paša tipa saimniecībā.

Tādiem darbiniekiem, kuru spējas ir ierobežotas, gada darba vienības ekvivalents jāsamazina proporcionāli viņu spējām.

Nostrādātais laiks (4. sleja)

Nostrādātais laiks jānorāda stundās. Tam jāattiecas uz laiku, kas faktiski pavadīts lauku saimniecības darbā. Tādiem darbiniekiem, kuru spējas ir ierobežotas, nostrādātais laiks jāsamazina proporcionāli viņu spējām.

Gabaldarba strādājošo nostrādāto laiku aprēķina, izdalot kopējo summu, kas samaksāta par darbu, ar laika darba strādnieka stundas samaksu.

Darbs lauku saimniecībā

Darbs saimniecībā ietver visu organizatorisko, uzraudzības un izpildes darbu, gan roku darbu, gan administratīvo darbu, ko veic, lai nodrošinātu normālu saimniecības vadību, piemēram:

| — | finanšu organizācija un pārvaldība (pārdošana un iegāde saimniecībā, grāmatvedība u.c.), |
| --- | --- |

—

finanšu organizācija un pārvaldība (pārdošana un iegāde saimniecībā, grāmatvedība u.c.),

| — | lauku darbi (aršana, sēšana, ražas novākšana, augļu dārza kopšana u.c.), |
| --- | --- |

—

lauku darbi (aršana, sēšana, ražas novākšana, augļu dārza kopšana u.c.),

| — | lopkopība (barības sagatavošana, dzīvnieku barošana, slaukšana, lopu aprūpe u.c.), |
| --- | --- |

—

lopkopība (barības sagatavošana, dzīvnieku barošana, slaukšana, lopu aprūpe u.c.),

| — | produkcijas sagatavošana tirgum, tās uzglabāšana un pārstrāde lauku saimniecībā, |
| --- | --- |

—

produkcijas sagatavošana tirgum, tās uzglabāšana un pārstrāde lauku saimniecībā,

| — | ēku, iekārtu, ierīču, žogu, grāvju u.c. apkope, |
| --- | --- |

—

ēku, iekārtu, ierīču, žogu, grāvju u.c. apkope,

| — | saimniecības darbaspēkam paredzētie un darbinieku veiktie transporta pārvadājumi, |
| --- | --- |

—

saimniecības darbaspēkam paredzētie un darbinieku veiktie transporta pārvadājumi,

| — | citi darbi, kas tieši saistīti ar lauku saimniecības darbu:






  — | mežsaimniecības darbi mežos, kas iekļauti lauku saimniecībā, |
| --- | --- | --- |

—

citi darbi, kas tieši saistīti ar lauku saimniecības darbu:

—

mežsaimniecības darbi mežos, kas iekļauti lauku saimniecībā,

| — | darbs saistībā ar tūrismu (kempinga, sporta vai atpūtas laukuma uzturēšana, jāšanas aprīkojuma uzturēšana, vasarnīcu izīrēšana u.c.), ja tam ir papildu darbību raksturs un tas pārklājas ar lauku saimniecības darbu tādā mērā, ka praktiski nav iespējams nodalīt tūrisma darbību no ikdienas zemkopības darba saimniecībā (šajā gadījumā ar tūrismu saistīto peļņu un ieguldījumus attiecīgi iekļauj pie produktiem (skatīt 179. pozīciju) un lauku saimniecības ieguldījumiem), |
| --- | --- |

—

darbs saistībā ar tūrismu (kempinga, sporta vai atpūtas laukuma uzturēšana, jāšanas aprīkojuma uzturēšana, vasarnīcu izīrēšana u.c.), ja tam ir papildu darbību raksturs un tas pārklājas ar lauku saimniecības darbu tādā mērā, ka praktiski nav iespējams nodalīt tūrisma darbību no ikdienas zemkopības darba saimniecībā (šajā gadījumā ar tūrismu saistīto peļņu un ieguldījumus attiecīgi iekļauj pie produktiem (skatīt 179. pozīciju) un lauku saimniecības ieguldījumiem),

| — | līgumdarbs citiem, ja tam ir gadījuma raksturs un to veic ar saimniecības iekārtām (samaksu par to iekļauj saimniecības ražojumos). |
| --- | --- |

—

līgumdarbs citiem, ja tam ir gadījuma raksturs un to veic ar saimniecības iekārtām (samaksu par to iekļauj saimniecības ražojumos).

Saimniecības darbā neiekļauj:

| — | pamatlīdzekļu radīšanas darbu (ēku vai mašīnu būve vai kapitālremonts, augļu dārzu stādīšana, ēku nojaukšana, augļu dārzu izrakšana u.c.), |
| --- | --- |

—

pamatlīdzekļu radīšanas darbu (ēku vai mašīnu būve vai kapitālremonts, augļu dārzu stādīšana, ēku nojaukšana, augļu dārzu izrakšana u.c.),

| — | darbu, ko veic īpašnieka vai vadītāja mājsaimniecībai. |
| --- | --- |

—

darbu, ko veic īpašnieka vai vadītāja mājsaimniecībai.

D.   DZĪVNIEKU SKAITS UN VĒRTĪBA

Jānošķir šādas lauksaimniecības dzīvnieku kategorijas:

22.   ZIRGU DZIMTAS DZĪVNIEKI (visu vecumu)

Šeit iekļauj arī sacīkšu zirgus un jājamzirgus, ēzeļus, mūļus, zirgēzeļus utt.

23.   NOBAROJAMIE TEĻI

Nobarojamie teļi, ko parasti nokauj apmēram sešu mēnešu vecumā.

24.   CITI LIELLOPI VECUMĀ LĪDZ VIENAM GADAM

25.   VĪRIEŠU KĀRTAS LIELLOPI VECUMĀ NO VIENA LĪDZ DIVIEM GADIEM (NEIESKAITOT)

26.   SIEVIEŠU KĀRTAS LIELLOPI VECUMĀ NO VIENA LĪDZ DIVIEM GADIEM (NEIESKAITOT)

Izņemot sieviešu kārtas liellopus, kas ir atnesušies.

27.   VĪRIEŠU KĀRTAS LIELLOPI, KAS SASNIEGUŠI DIVU UN VAIRĀK GADU VECUMU

28.   VAISLAS TELES

Sieviešu kārtas liellopi, kuri sasnieguši divu un vairāk gadu vecumu, kuri vēl nav atnesušies un kuri ir paredzēti vaislai.

29.   NOBAROJAMĀS TELES

Sieviešu kārtas liellopi, kuri sasnieguši divu un vairāk gadu vecumu, kuri vēl nav atnesušies un kuri nav paredzēti vaislai.

30.   PIENA GOVIS

Sieviešu kārtas liellopi, kuri ir atnesušies (to skaitā tie, kas ir jaunāki par diviem gadiem) un kurus tur vienīgi vai galvenokārt nolūkā ražot pienu lietošanai cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos.

31.   KAUJAMAS PIENA GOVIS

Piena govis pēc pēdējās laktācijas, ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

32.   PĀRĒJĀS GOVIS

| 1. | Sieviešu kārtas liellopi, kuri ir atnesušies (to skaitā tie, kas jaunāki par diviem gadiem) un kurus tur vienīgi vai galvenokārt teļu ieguvei, un kuru pienu neizmanto lietošanai cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos. |
| --- | --- |

1.

Sieviešu kārtas liellopi, kuri ir atnesušies (to skaitā tie, kas jaunāki par diviem gadiem) un kurus tur vienīgi vai galvenokārt teļu ieguvei, un kuru pienu neizmanto lietošanai cilvēku uzturā vai pārstrādei piena produktos.

| 2. | Darba govis. |
| --- | --- |

2.

Darba govis.

| 3. | Kaujamas neslaucamās govis (nobarotas vai nenobarotas pirms kaušanas). |
| --- | --- |

3.

Kaujamas neslaucamās govis (nobarotas vai nenobarotas pirms kaušanas).

Arī atbilstīgās bifeļu un sieviešu kārtas bifeļu kategorijas ietilpst 23. līdz 32. pozīcijā.

33.   BIŠU STROPI, jānorāda aizņemto stropu skaits

34.   TRUŠI, SIEVIEŠU KĀRTAS VAISLAS TRUŠI

35. līdz 37. (Neizmantots)

38.   KAZAS, SIEVIEŠU KĀRTAS VAISLAS KAZAS

39.   PĀRĒJĀS KAZAS

Kazas, izņemot sieviešu kārtas vaislas kazas.

40.   AITAS REPRODUKTĪVĀ VECUMĀ

Aitas, kuras sasniegušas viena gada vecumu vai vairāk un kuras ir paredzētas vaislai.

41.   PĀRĒJĀS AITAS

Visu vecumu aitas, izņemot aitas reproduktīvā vecumā.

42.   Neizmantots

43.   SIVĒNI

Sivēni ar dzīvsvaru, kas mazāks nekā 20 kg.

44.   VAISLAS SIVĒNMĀTES

Vaislas sivēnmātes ar svaru, kas lielāks par 50 kg, izņemot kaujamās sivēnmātes (skatīt 46. pozīciju “Pārējās cūkas”).

45.   NOBAROJAMĀS CŪKAS

Nobarojamas cūkas ar dzīvsvaru 20 kg vai vairāk, izņemot kaujamās sivēnmātes un kuiļus (skatīt 46. pozīciju “Pārējās cūkas”).

46.   PĀRĒJĀS CŪKAS

Cūkas ar dzīvsvaru 20 kg vai vairāk, izņemot vaislas sivēnmātes (skatīt 44. pozīciju) un nobarojamās cūkas (skatīt 45. pozīciju).

47.   GALDA CĀĻI

Izņemot dējējvistas un kaujamās vistas, neieskaitot cālēnus.

48.   DĒJĒJVISTAS

Šeit ietilpst jaunās vistiņas, dējējvistas un kaujamās vistas. Jaunās vistiņas ir jaunas vistas, kuras vēl nav sākušas dēt. Izņemot cālēnus.

49.   CITI MĀJPUTNI

Šeit ietilpst pīles, tītari, zosis, pērļu vistiņas un strausi, ieskaitot sieviešu kārtas vaislas mājputnus, neieskaitot cālēnus.

50.   CITI DZĪVNIEKI

Vienīgi inventarizācijas dati. Šeit ietilpst cālēni, truši, izņemot sieviešu kārtas vaislas trušus, brieži, bizoni un zivis. Šeit ietilpst arī poniji un citi dzīvnieki, ko izmanto lauku tūrismā. Izņemot citu dzīvnieku produktus (skatīt 170. pozīciju K tabulā).

D TABULAS SLEJAS

Sākuma novērtējums (1. un 2. sleja)

| | Skaits (1. sleja)
  Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku skaits pārskata gada sākumā neatkarīgi no tā, vai dzīvnieki konkrētajā laikā atrodas vai neatrodas saimniecībā. |
| --- | --- |

Skaits (1. sleja)

Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku skaits pārskata gada sākumā neatkarīgi no tā, vai dzīvnieki konkrētajā laikā atrodas vai neatrodas saimniecībā.

| | Vērtība (2. sleja)
  Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku vērtība pārskata gada sākumā, ko nosaka pēc konkrētā laika iepirkuma cenām. |
| --- | --- |

Vērtība (2. sleja)

Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku vērtība pārskata gada sākumā, ko nosaka pēc konkrētā laika iepirkuma cenām.

Beigu novērtējums (3. un 4. sleja)

| | Skaits (3. sleja)
  Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku skaits pārskata gada beigās neatkarīgi no tā, vai dzīvnieki konkrētajā laikā atrodas vai neatrodas saimniecībā. |
| --- | --- |

Skaits (3. sleja)

Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku skaits pārskata gada beigās neatkarīgi no tā, vai dzīvnieki konkrētajā laikā atrodas vai neatrodas saimniecībā.

| | Vērtība (4. sleja)
  Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku vērtība pārskata gada beigās, ko nosaka pēc konkrētā laika iepirkuma cenām. |
| --- | --- |

Vērtība (4. sleja)

Saimniecībai piederīgo lauksaimniecības dzīvnieku vērtība pārskata gada beigās, ko nosaka pēc konkrētā laika iepirkuma cenām.

Vidējais skaits (5. sleja)

Vidējo skaitu izsaka ar precizitāti līdz vienam ciparam aiz komata, izņemot mājputnus un trušus, kur jāuzrāda veseli skaitļi. Katra vienība attiecas uz viena dzīvnieka uzturēšanos lauku saimniecībā vienu gadu. Dzīvniekus skaita proporcionāli laikam, ko tie pavadījuši lauku saimniecībā gada laikā.

Vidējo skaitu nosaka vai nu periodiskās inventarizācijās, vai arī iegrāmatojot ievešanu un izvešanu. Šeit ietver visus lauku saimniecībā esošos dzīvniekus, arī tādus dzīvniekus, ko audzē vai nobaro saskaņā ar līgumu (dzīvniekus, kuri nepieder lauku saimniecībai, bet kurus tur audzē un nobaro tādā veidā, ka šīs darbības ir tikai kāds no īpašnieka sniegtajiem pakalpojumiem un viņš neuzņemas finanšu risku, kāds parasti ir saistīts ar šādu dzīvnieku audzēšanu vai nobarošanu), un dzīvniekus, kuri uz laiku paņemti vai nodoti ganībās par maksu uz laika posmu tajā gadā, kad tie atrodas lauku saimniecībā.

E.   LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU IEGĀDE UN PĀRDOŠANA

Precizē šādu kategoriju dzīvniekus:

51.   Zirgu dzimtas dzīvnieki

52.   Liellopi

52. pozīcijā iekļauj arī iepirktos un pārdotos bifeļus.

53.   Neizmantots

54.   Aitas

55.   Kazas

56.   Cūkas

57.   Mājputni

Šeit ietilpst arī summa, kas samaksāta par inkubējamām olām, un cālēnu iepirkšana un pārdošana.

58.   Citi dzīvnieki

Šeit ietilpst truši un aizņemtie bišu stropi.

E TABULAS SLEJAS

Lauksaimniecības dzīvnieku iegāde (1. sleja)

Pārskata gada laikā iepirkto lauksaimniecības dzīvnieku kopskaits (ieskaitot iepirkuma izmaksas). Saistītās dotācijas un subsīdijas neatskaita no minēto iepirkumu summas; tās norāda 116. pozīcijā (skatīt norādījumus par šo pozīciju).

Lauksaimniecības dzīvnieku pārdošana (2. sleja)

Pārskata gada laikā pārdoto lauksaimniecības dzīvnieku kopskaits. Saistītās dotācijas un subsīdijas neietilpst minētajā realizācijas summā, bet tās norāda 112. pozīcijā (skatīt norādījumus par šo pozīciju).

Ja ir zināmas varbūtējas tirdzniecības izmaksas, tās neatskaita no attiecīgās realizācijas kopsummas, bet norāda 71. pozīcijā (“Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas”).

Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība natūrā (3. sleja)

Pārskata gadā saimniecībā patērētā vai atlīdzībai natūrā izmantoto lauksaimniecības dzīvnieku vērtība, kas aprēķināta pēc saimniecības cenas.

F.   IZMAKSAS

Lauku saimniecības izmaksas (naudā un natūrā) attiecas uz ražošanas resursu “patēriņu” (tajā skaitā izmantošanu lauku saimniecības vajadzībām), kas atbilst lauku saimniecības saražotajai produkcijai pārskata gada laikā vai šo resursu “patēriņam” pārskata gada laikā. Ja kādi izdevumi daļēji attiecas uz izmantošanu privātām vajadzībām un daļēji – uz lauku saimniecības izmaksām (piemēram, elektroenerģija, ūdens, kurināmais un degviela u.c.), lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā jāiekļauj tikai pēdējā daļa. Jāiekļauj arī izdevumi par privātām automašīnām atbilstīgi to izmantojumam lauku saimniecības vajadzībām.

Aprēķinot izmaksas, kas saistītas ar pārskata gada laikā saražoto produkciju, iegādes un produkti lauku saimniecības vajadzībām gada laikā jāpielāgo novērtējuma pārmaiņām (tajā skaitā pārmaiņām audzēšanā). Katram punktam atsevišķi jānorāda kopējās izmaksas un lauku saimniecības vajadzībām izmantoto produktu vērtība.

Ja norādītās izmaksas attiecas uz produkcijas ražošanas resursu kopējo “patēriņu” pārskata gada laikā, bet tās neatbilst produkcijai šā gada laikā, izmaiņas produkcijas ražošanas resursu krājumos (tajā skaitā augošo kultūru izmaksās) jānorāda 102. pozīcijā “Apgrozāmais kapitāls”.

Izmaksas saistībā ar pamatlīdzekļu “patēriņu” izsaka ar amortizāciju, tātad izdevumi par pamatlīdzekļu iegādi nav uzskatāmi par lauku saimniecības izmaksām. Norādījumus par amortizāciju skatīt 94. līdz 103. pozīcijā.

Izdevumi par tādiem izmaksu punktiem, kas kompensēti pārskata gada laikā vai vēlāk (piemēram, traktora remonts pēc negadījuma, ko sedz apdrošināšanas polise vai trešās personas saistības), nav jāieraksta kā lauku saimniecības izmaksas, un atbilstīgie ienākumi nav jāiekļauj lauku saimniecības apgrozījuma pārskatos.

Ieņēmumus no iegādātajiem krājumiem, kas no jauna pārdoti, atņem no atbilstīgajiem ieguldījumiem.

Dotācijas un subsīdijas, kas attiecas uz izmaksām, neatņem no attiecīgā izmaksu posteņa, bet ieraksta 114. pozīcijā (skatīt norādījumus, kas attiecas uz šo pozīciju). Ieguldījumu dotācijas un subsīdijas norāda 94. līdz 103. pozīcijā.

Izmaksas ietver arī jebkādus izdevumus par iegādēm, kuri saistīti ar katru izmaksu punktu.

Izmaksas iedala šādi:

59.   Algota darbaspēka algas un sociālā nodrošinājuma izmaksas

Šajā punktā iekļauj:

| — | algas un samaksu, kas skaidrā naudā faktiski izmaksāta algotiem darbiniekiem, neatkarīgi no tā, uz kādiem principiem balstās atalgojums (gabaldarba vai laika darba samaksa), no tās atrēķinot visus sociālos pabalstus, kas izmaksāti īpašniekam kā darba devējam, lai kompensētu tādas algas izmaksu, kura neatbilst faktiski paveiktajam darbam (piemēram, neierašanās darbā negadījuma dēļ, arodmācības u.c.), |
| --- | --- |

—

algas un samaksu, kas skaidrā naudā faktiski izmaksāta algotiem darbiniekiem, neatkarīgi no tā, uz kādiem principiem balstās atalgojums (gabaldarba vai laika darba samaksa), no tās atrēķinot visus sociālos pabalstus, kas izmaksāti īpašniekam kā darba devējam, lai kompensētu tādas algas izmaksu, kura neatbilst faktiski paveiktajam darbam (piemēram, neierašanās darbā negadījuma dēļ, arodmācības u.c.),

| — | algas un samaksu natūrā (piemēram, dzīvoklis, uzturs, mājoklis, lauku saimniecības produkcija u.c.), |
| --- | --- |

—

algas un samaksu natūrā (piemēram, dzīvoklis, uzturs, mājoklis, lauku saimniecības produkcija u.c.),

| — | prēmijas par ražīgumu vai kvalifikāciju, dāvanas, naudas balvas, peļņas daļa, |
| --- | --- |

—

prēmijas par ražīgumu vai kvalifikāciju, dāvanas, naudas balvas, peļņas daļa,

| — | citus izdevumus, kas saistīti ar darbaspēku (darbā pieņemšanas izdevumi), |
| --- | --- |

—

citus izdevumus, kas saistīti ar darbaspēku (darbā pieņemšanas izdevumi),

| — | sociālās nodrošināšanas maksājumus – tādus, kuru veikšana ir darba devēja pienākums, un tādus, kurus viņš veic darbinieka vārdā un viņa vietā, |
| --- | --- |

—

sociālās nodrošināšanas maksājumus – tādus, kuru veikšana ir darba devēja pienākums, un tādus, kurus viņš veic darbinieka vārdā un viņa vietā,

| — | apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem darbā. |
| --- | --- |

—

apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem darbā.

Īpašnieka un nealgotā darbaspēka personiskās sociālās nodrošināšanas izmaksas un apdrošināšana nav jāuzskata par lauku saimniecības izmaksām.

Nealgoto darbinieku saņemtās summas (kuras pēc definīcijas ir zemākas par normālu algu – skatīt nealgota darbaspēka definīciju) nav jāieraksta lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā.

Pabalsti (naudā vai natūrā) pensionētajiem algotajiem darbiniekiem, kuri vairs nestrādā lauku saimniecībā, nav jāieraksta šajā punktā, bet gan pozīcijā “Citas lauksaimniecības pieskaitāmās izmaksas”.

60.   Līgumdarbi un mašīnu noma

Šajā punktā iekļauj:

| — | kopējos izdevumus par lauksaimniecības darbuzņēmēju veikto darbu lauku saimniecībā. Tas parasti ietver iekārtu izmantojumu (ieskaitot degvielu) un darbu. Ja līgumā ir iekļauta citu materiālu, nevis degvielas izmantošana (piemēram, augu aizsardzības līdzekļi, mēslošanas līdzekļi un sēklas), šo materiālu izmaksas netiek ierakstītas. Šī summa (ja vajadzīgs, veicot aplēsi) ierakstāma atbilstošajā izmaksu postenī (piemēram, pesticīdi jāieraksta 75. pozīcijā “Augu aizsardzības līdzekļi”), |
| --- | --- |

—

kopējos izdevumus par lauksaimniecības darbuzņēmēju veikto darbu lauku saimniecībā. Tas parasti ietver iekārtu izmantojumu (ieskaitot degvielu) un darbu. Ja līgumā ir iekļauta citu materiālu, nevis degvielas izmantošana (piemēram, augu aizsardzības līdzekļi, mēslošanas līdzekļi un sēklas), šo materiālu izmaksas netiek ierakstītas. Šī summa (ja vajadzīgs, veicot aplēsi) ierakstāma atbilstošajā izmaksu postenī (piemēram, pesticīdi jāieraksta 75. pozīcijā “Augu aizsardzības līdzekļi”),

| — | izmaksas saistībā ar tādu mašīnu nomu, kuras vada vai izmanto saimniecības darbaspēks; nomātajām mašīnām izlietotās degvielas izmaksas jāieraksta 62. pozīcijā “Dzinēja degviela un smērvielas”, |
| --- | --- |

—

izmaksas saistībā ar tādu mašīnu nomu, kuras vada vai izmanto saimniecības darbaspēks; nomātajām mašīnām izlietotās degvielas izmaksas jāieraksta 62. pozīcijā “Dzinēja degviela un smērvielas”,

| — | izmaksas saistībā ar tādu mašīnu izpirkumnomu, kuras vada vai izmanto saimniecības darbaspēks. Iznomāto mašīnu degvielas un apkopes izmaksas jāieraksta attiecīgajās pozīcijās (61. pozīcijā “Mašīnu un iekārtu pastāvīga uzturēšana” un 62. pozīcijā “Dzinēja degviela un smērvielas”). |
| --- | --- |

—

izmaksas saistībā ar tādu mašīnu izpirkumnomu, kuras vada vai izmanto saimniecības darbaspēks. Iznomāto mašīnu degvielas un apkopes izmaksas jāieraksta attiecīgajās pozīcijās (61. pozīcijā “Mašīnu un iekārtu pastāvīga uzturēšana” un 62. pozīcijā “Dzinēja degviela un smērvielas”).

61.   Iekārtu un ierīču pastāvīga uzturēšana

Iekārtu un ierīču uzturēšanas un sīku remontu izmaksas, kas neietekmē šo tehnisko līdzekļu tirgus vērtību (samaksa mehāniķim, rezerves daļu izmaksas u.c.).

Šis koda numurs ietver mazāku iekārtu iegādes, zirglietu un zirgu apkalšanas izmaksas, riepu, lecekšu, aizsargtērpu netīru darbu veikšanai, iekārtu vispārējās tīrīšanas līdzekļu iegādes un privāto automašīnu izmaksu daļu atbilstīgi to izmantojumam lauku saimniecības mērķiem (skatīt arī 63. pozīciju). Mazgāšanas līdzekļus, kurus izmanto lauksaimniecības dzīvnieku iekārtu tīrīšanai (piemēram, slaukšanas aparāti), ieraksta 71. pozīcijā “Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas”.

Nozīmīgus remontdarbus, kas palielina iekārtu vērtību salīdzinājumā ar to vērtību pirms remonta, neiekļauj šajā pozīcijā (sk. arī norādījumus par amortizāciju G tabulā).

62.   Dzinēja degviela un smērvielas

Šī pozīcija ietver arī degvielas un smērvielu izmaksu daļu personiskām automašīnām atbilstīgi to izmantojumam lauku saimniecības mērķiem (skatīt arī 63. pozīciju turpmāk).

Ja naftas produktus izmanto gan par degvielu, gan par kurināmo, kopsummu sadala divās pozīcijās:

| 62. | “Dzinēja degviela un smērvielas” |
| --- | --- |

62.

“Dzinēja degviela un smērvielas”

| 80. | “Kurināmais” |
| --- | --- |

80.

“Kurināmais”

63.   Automašīnu izmaksas

Ja daļu lauku saimniecības izdevumiem par personiskām automašīnām aprēķina brīvi noteiktā veidā (piemēram, noteikta summa uz vienu kilometru), šīs izmaksas norāda šajā pozīcijā.

Barība

Barību iedala iegādātajā barībā un barībā, ko saražo un izmanto saimniecībā.

Iegādātā dzīvnieku barība ietver laizāmo sāli, piena produktus (kas iepirkti vai nosūtīti atpakaļ uz lauku saimniecību) un produktus barības konservēšanai un uzglabāšanai, kā arī izdevumus, kas saistīti ar ganību izmantošanu, kopējo pļavu un ganību platību izmantošanu, kuras neietilpst LIZ, un ar tādas lopbarības platības nomu, kas neietilpst LIZ. Iegādātos pakaišus un salmus arī norāda pie iegādātās dzīvnieku barības.

Ganību lopiem iegādāto barību sīkāk iedala koncentrētajā dzīvnieku barībā un rupjajā lopbarībā (tostarp ganības par maksu un izdevumi par kopējo pļavu, ganību platību un rupjās barības platību izmantošanu, kuras neietilpst LIZ, un iepirktie pakaiši un salmi).

Pozīcijā “Koncentrētā lopbarība” jo īpaši ietver eļļas raušus, barības maisījumu, graudus, žāvētu zāli, kaltētu cukurbiešu masu, zivju un gaļas miltus, pienu un piena produktus, minerālvielas un produktus šādas lopbarības konservēšanai un uzglabāšanai.

Izdevumus par darbu, ko rupjās lopbarības, piemēram, skābbarības, ražošanā veic lauksaimniecības darbuzņēmēji, ieraksta 60. pozīcijā “Līgumdarbs”.

Lauku saimniecībā saražotā un izmantotā lopbarība ietver pārdodamos lauku saimniecības produktus, kurus izmanto kā lopbarību (tostarp piens un piena produkti, izņemot teliņiem izbaroto pienu, kuru neņem vērā). Lauku saimniecībā saražotos pakaišus un salmus iekļauj tikai tad, ja šie produkti atrodas pārdošanā attiecīgajā reģionā un gadā.

Jānorāda šāds sadalījums:

Iepirktā barība

64.   Koncentrētā barība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

65.   Rupjā lopbarība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

66.   Dzīvnieku barība, kas iepirkta cūkām

67.   Dzīvnieku barība, kas iepirkta mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

Lauku saimniecībā saražotā un izmantotā dzīvnieku barība

68.   Ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, liellopiem, aitām, kazām)

69.   Cūkām

70.   Mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

71.   Citas īpašas lauksaimniecības dzīvnieku izmaksas

Visi izdevumi, kas tieši saistīti ar lopkopību, kuri nav atsevišķi paredzēti citās izmaksu pozīcijās: veterinārie izdevumi, medikamenti, pārošanas izmaksas, mākslīgā apsēklošana, kastrēšana, piena pārbaudes, ieraksti un reģistrācija ciltsgrāmatās, līdzekļi lopkopības iekārtu un ierīču tīrīšanai (piemēram, slaukšanas aparātiem), iesaiņojamie materiāli lopkopības produktiem un materiālu piegādes lopkopības produktu pārstrādei, izmaksas saistībā ar lauku saimniecības lopkopības produktu uzglabāšanu un sagatavošanu tirgum, ko veic ārpus lauku saimniecības, lauku saimniecības lopkopības produktu tirdzniecības izmaksas, papildus lauku saimniecības ražojumiem veikti tādu dzīvnieku izcelsmes produktu gadījuma iepirkumi, ko pārstrādā saimniecībā (piemēram, piens) u.c. Šeit ietilpst arī tādu ēku īstermiņa noma, ko izmanto dzīvnieku izmitināšanai vai ar to saistīto produktu uzglabāšanai.

72.   Iegādātais sēklas materiāls un stādi

Viss iegādātais sēklas materiāls un stādi, to skaitā sīpoli, bumbuļsīpoli un gumi. Jaunu koku un krūmu izmaksas jauniem stādījumiem ir ieguldījums, un tāpēc tās jāieraksta vai nu 96. pozīcijā “Ilggadīgās kultūras”, vai arī 100. pozīcijā “Mežu zeme”. Tomēr jaunu koku un krūmu izmaksas neliela mēroga pārstādīšanai ir uzskatāmas par pārskata gada izmaksām un tās ir jānorāda šajā pozīcijā, izņemot tādas, kuras attiecas uz mežiem, kas saistīti ar lauku saimniecību, un kuras ir jāieraksta 77. pozīcijā “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”.

Arī sēklu apstrādes izmaksas (šķirošana, dezinfekcija) iekļauj šajā pozīcijā.

73.   Lauku saimniecībā izaudzētais un izmantotais sēklas materiāls un stādi

Viss sēklas materiāls un stādi (tostarp sīpoli, bumbuļsīpoli un gumi), kuri izaudzēti un izmantoti lauku saimniecībā.

74.   Mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji

Visi iepirktie mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji (piemēram, kaļķi), tostarp komposts, kūdra un kūtsmēsli (izņemot lauku saimniecībā saražotos kūtsmēslus).

Mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji, ko izmanto lauku saimniecībā ietilpstošiem mežiem, ierakstāmi 77. pozīcijā “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”.

75.   Augu aizsardzības līdzekļi

Visi materiāli labības un augu aizsardzībai pret kaitēkļiem un slimībām, plēsoņām, sliktiem laika apstākļiem u.c. (insekticīdi, fungicīdi, herbicīdi, saindēta ēsma, putnubiedēkļi, pretkrusas pārsegi, līdzekļi aizsardzībai pret salu u.c.). Ja augu aizsardzības darbības veic darbuzņēmējs un ja izmantoto aizsardzības materiālu izmaksas nav atsevišķi zināmas, tad kopsumma jāieraksta 60. pozīcijā “Līgumdarbs”.

Aizsargmateriāli, ko izmanto lauku saimniecībā ietilpstošiem mežiem, ierakstāmi 77. pozīcijā “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”.

76.   Citas īpašas kultūraugu izmaksas (to skaitā pastāvīgās pļavas un ganības)

Visas izmaksas, kurām ir tiešs sakars ar kultūraugu audzēšanu, bet kuras nav atsevišķi norādītas citās pozīcijās: iesaiņojamie un sienamie materiāli, auklas un virves, augsnes analīžu izmaksas, kultūraugu konkursu izmaksas, plastmasas pārsegi (piemēram, zemeņu audzēšanai), materiālu piegādes augu konservēšanai un pārstrādei, ārpus lauku saimniecības veikta kultūraugu uzglabāšana un sagatavošana pārdošanai, lauku saimniecības kultūraugu produktu tirdzniecības izmaksas, summas, kas samaksātas par realizējamo nenovākto kultūraugu iegādi vai zemes nomu uz laiku līdz vienam gadam, lai audzētu tirgū laižamus kultūraugus, lauku saimniecībā pārstrādātu kultūraugu produktu (piemēram, vīnogas) gadījuma iegādes papildus lauku saimniecības ražojumiem u.c. Šeit ietilpst arī īslaicīga tādu ēku noma, kuras izmanto tirgū laižamajiem kultūraugiem.

77.   Īpašas mežsaimniecības izmaksas

Mēslošanas līdzekļi, aizsargmateriāli, dažādas īpašās izmaksas. Darbaspēka izmaksas, līgumdarbu un mehanizāciju šeit neiekļauj; tās norāda attiecīgajās izmaksu pozīcijās.

78.   Pastāvīga augsnes ielabošana un ēku uzturēšana

Ēku uzturēšana (nomas tipa) un augsnes ielabojumi, tostarp siltumnīcas, lecektis un balsti. Celtniecības materiālu iegāde pastāvīgajai uzturēšanai jāieraksta šajā pozīcijā.

Celtniecības materiālu pirkumi jauniem ieguldījumiem jāieraksta slejā “Ieguldījumi” 94. pozīcijā “Lauksaimniecības zeme un ēkas”, 97. pozīcijā “Zemes uzlabošana” un/vai 98. pozīcijā “Lauku saimniecības ēkas”.

Izmaksas pamatīgākam ēku remontam, kurš paaugstina to vērtību (kapitālremonts), neiekļauj šajā pozīcijā, pat ja šāda darba izmaksas sedz nomnieks (skatīt norādījumus par maksāto nomu, 85. pozīcija). Šīs izmaksas norāda 98. pozīcijā “Lauku saimniecības ēkas”.

79.   Elektroenerģija

Kopējais elektroenerģijas patēriņš lauku saimniecības uzņēmējdarbības vajadzībām.

80.   Kurināmais

Kurināmā patēriņš visām lauku saimniecības uzņēmējdarbības vajadzībām, tostarp siltumnīcu apkure.

81.   Ūdens

Izmaksas par pieslēgšanos ūdensvadam un ūdens patēriņu visām lauku saimniecības vajadzībām, tostarp apūdeņošanai. Lauku saimniecības īpašumā esoša ūdens aprīkojuma izmaksas ir jāieraksta attiecīgajās pozīcijās: iekārtu un ierīču amortizācija, iekārtu un ierīču pastāvīgā uzturēšana, degviela, elektrība.

82.   Apdrošināšana

Visas apdrošināšanas prēmijas, kas sedz saimniecības risku, piemēram, īpašnieka civiltiesisko atbildību, ugunsgrēka, plūdu gadījumus, apdrošināšanu pret lauksaimniecības dzīvnieku bojāeju un kultūraugiem nodarīto kaitējumu u.tml., izņemot prēmijas, kas sedz nelaimes gadījumus darbā, ko norāda 59. pozīcijā. Šeit ietilpst apdrošināšanas prēmijas attiecībā uz ēkām, ja vien tās jau nav iekļautas 87. pozīcijā.

83.   Lauku saimniecības nodokļi un citi maksājumi

Visi nodokļi un citas nodevas, kas attiecas uz lauku saimniecības uzņēmējdarbību, ieskaitot tos, ko iekasē saistībā ar vides aizsardzības pasākumiem, bet izņemot PVN un nodokļus, ko iekasē par zemi, ēkām vai darbaspēku. Lauku saimniecības īpašnieka tiešos ienākuma nodokļus neuzskata par lauku saimniecības izmaksām.

84.   Citas lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas

Visas citas saimniecības izmaksas, kuras nav minētas iepriekšējās pozīcijās (samaksa grāmatvežiem, sekretāra pakalpojumi un biroja izdevumi, maksa par telefonu, dažādi ieguldījumi un abonementi u.c.). Šeit ietilpst arī tādu ēku īstermiņa noma, ko izmanto gan lopkopībai, gan tirgū laižamajiem kultūraugiem un vispārējiem mērķiem.

85.   Samaksātā noma

Samaksātā noma (naudā vai natūrā) par nomāto zemi, ēkām, kvotām un citām tiesībām lauku saimniecības uzņēmējdarbībā. Šajā pozīcijā ietilpst izmaksas, ko nomnieks sedz īpašnieka vārdā un vietā (piemēram, zemes nodoklis un amortizācija attiecībā uz kapitālremontu, kura izmaksas sedz nomnieks) un ko nomnieks nevar atgūt. Šeit būtu jāiekļauj vienīgi tā lauku saimniecības ēku un pārējo nomāto ēku daļa, kas veido lauksaimniecības uzņēmējdarbību. Arī tādu kvotu iznomāšanas izmaksas, kas nav piesaistītas zemei, jāieraksta L tabulā.

86.   Tai skaitā: samaksātā noma par zemi

87.   Lauku saimniecības ēku apdrošināšana

Šī informācija nav obligāti jāuzrāda.

Tādas apdrošināšanas prēmijas (ugunsgrēka, plūdu u.c. gadījumiem) par īpašnieka apsaimniekotām ēkām, kuras nomas saimniecības gadījumā parasti maksā īpašnieks. Ja visi apdrošinājumi ir iekļauti vienā polisē, tad jāaprēķina tā apdrošināšanas prēmiju daļa, kas attiecas uz lauku saimniecības ēkām.

88.   Nodokļi un citi maksājumi par zemi un ēkām

Nodokļi, nodevas un citi maksājumi, kas jāveic saistībā ar īpašumtiesībām īpašnieka apsaimniekojumā esošu un pusgrauda lauku saimniecības zemi un ēkām.

89.   Samaksātie procenti un finanšu izmaksas, kopā

Procenti un finanšu izmaksas par aizņemto kapitālu (aizdevumiem), kas saņemts lauku saimniecības vajadzībām. Šī informācija ir obligāti jāuzrāda.

Subsīdijas par procentiem neatrēķina, bet tās ieraksta J tabulas 114. pozīcijā.

90.   Procenti un finanšu izmaksas par zemes un ēku iegādei ņemtiem aizdevumiem

Šī informācija nav obligāti jāuzrāda.

91.   To skaitā: procenti un finanšu izmaksas par zemes iegādei ņemtiem aizdevumiem

Šī informācija nav obligāti jāuzrāda.

92.   Procenti un finanšu izmaksas par aizdevumiem apgrozāmā kapitāla finansēšanai (lauksaimniecības dzīvnieki un inventārs, kā arī apgrozāmie līdzekļi) un kreditoriem

Šī informācija nav obligāti jāuzrāda.

93.   Kopējās izmaksas

59. līdz 89. pozīcija kopā.

G.   ZEME UN ĒKAS, INVENTĀRS UN APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Jābūt šādam iedalījumam:

94.   Lauksaimniecības zeme, ēkas un tiesības

95. līdz 99. pozīcija kopā. Ja attiecīgie dati ir sniegti pārskatos, ir jāaizpilda 95., 97. un 99. pozīcija.

95.   Lauksaimniecības zeme

Lauksaimniecības zeme, ko apsaimnieko pats īpašnieks.

96.   Ilggadīgās kultūras

Visi īpašniekam piederošie stādījumi (izņemot mežus un izņemot zemes vērtību) neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. Šī pozīcija ir jāaizpilda, un uz tajā ietvertajām summām attiecas amortizācija 316. posteņa 7. slejā.

Jaunu stādījumu audzes (ilggadīgās kultūras, kuras vēl nav sasniegušas pilnu ražību) jāiekļauj “Ieguldījumos” (4. sleja). Tās jāiekļauj arī K tabulas 159. pozīcijā “Beigu novērtējums” (9. sleja).

97.   Zemes uzlabošana

Īpašniekam piederošās zemes uzlabojumi (piemēram, iežogojumu uzstādīšana, drenēšana, stacionāras apūdeņošanas iekārtas) neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. Uz summām, kas ierakstītas 324. posteņa 7. slejā, attiecas amortizācija.

98.   Lauku saimniecības ēkas

Īpašniekam piederošas ēkas neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. Šī pozīcija ir jāaizpilda, un uz tajā ietvertajām summām attiecas amortizācija 332. posteņa 7. slejā.

99.   Iegādes izmaksas, kvotas un citas tiesības

Samaksa juristiem, reģistrācijas maksa u.c., kas saistās ar lauksaimniecības zemes vai lauku saimniecības ēku iegādi. Darījumi saistībā ar piena un cukurbiešu references daudzumu pārdošanu un/vai iegādi un noteikto tiesību un pienākumu nodošanu, piemēram, references lauksaimniecības dzīvnieku nodošana. Kvotas/tiesības arī uzrāda L tabulā. Mežu zemes iegādes izmaksas šeit neiekļauj.

Amortizācija nav jāattiecina uz kvotām G tabulā, bet to var ierakstīt L tabulas 7. slejā.

100.   Mežu zeme, tajā skaitā koksne uz celma

Īpašnieka apsaimniekota mežu zeme, kas pieder lauku saimniecībai, tostarp atbilstīgas iegādes izmaksas.

101.   Iekārtas un ierīces

Traktori, motokultivatori, kravas mašīnas, furgoni, vieglās automašīnas, lielākas un mazākas lauksaimniecības iekārtas, tostarp darbarīki, kuru jaunas iegādes vērtība pārsniedz EUR 300.

102.   Apgrozāmie līdzekļi

Apgrozāmie līdzekļi ietver:

| a) | krājumus: lauku saimniecības produktus un uzglabāšanā esošus krājumus; |
| --- | --- |

a)

krājumus: lauku saimniecības produktus un uzglabāšanā esošus krājumus;

| b) | citus apgrozāmos līdzekļus:






  — | vēl nenovākto kultūraugu vērtību (ietver tikai mēslošanas līdzekļu, augsnes ielabotāju, augošajiem stādījumiem izmantotā sēklas materiāla vērtību, kā arī stādu vērtību, izņemot ilggadīgo kultūru stādus), |
| --- | --- | --- |

b)

citus apgrozāmos līdzekļus:

—

vēl nenovākto kultūraugu vērtību (ietver tikai mēslošanas līdzekļu, augsnes ielabotāju, augošajiem stādījumiem izmantotā sēklas materiāla vērtību, kā arī stādu vērtību, izņemot ilggadīgo kultūru stādus),

| — | lauksaimniecības [uzņēmumu] daļas (daļas kooperatīvā vai citās organizācijās, kuru pakalpojumus lauku saimniecība izmanto), |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības [uzņēmumu] daļas (daļas kooperatīvā vai citās organizācijās, kuru pakalpojumus lauku saimniecība izmanto),

| — | debitoru parādus:






  — | summas, kas saņemamas īsā laika posmā par realizēto produkciju vai pamatlīdzekļiem, vai sniegtajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- | --- |

—

debitoru parādus:

—

summas, kas saņemamas īsā laika posmā par realizēto produkciju vai pamatlīdzekļiem, vai sniegtajiem pakalpojumiem,

| — | par precēm un pakalpojumiem iepriekš samaksātās summas, |
| --- | --- |

—

par precēm un pakalpojumiem iepriekš samaksātās summas,

| — | skaidrās naudas rezerves (uz rokas, bankā, pasta žiro kontā), kas vajadzīgas lauku saimniecības darbībai. |
| --- | --- |

—

skaidrās naudas rezerves (uz rokas, bankā, pasta žiro kontā), kas vajadzīgas lauku saimniecības darbībai.

Bankas kontos saņemtie procenti jāieraksta 178. pozīcijā.

Ja nav iespējams noteikt precīzu apgrozāmo līdzekļu summu, var veikt vispārēju aprēķinu. Tajā, ņemot vērā ieguldījuma ilgumu, var ietvert vidējā ražošanā ieguldītā kapitāla novērtējumu. Šajā gadījumā apgrozāmo līdzekļu kopsumma saskaņā ar sākuma un beigu novērtējumu ir viena un tā pati.

103.   Kopā

94., 100., 101. un 102. pozīcijas kopsumma.

G TABULAS SLEJAS

Sākuma novērtējums (3. sleja)

Sākuma novērtējums ir preču vērtība pārskata gada sākumā. Attiecībā uz lauku saimniecībām, kas bija paraugā jau iepriekšējā gadā, sākuma novērtējumam jābūt vienādam ar iepriekšējā gada beigu novērtējumu. Paraugā iekļautajām jaunajām saimniecībām sākuma novērtējumu aprēķina šādi:

| — | aktīviem, uz kuriem neattiecas amortizācija, tas ir vienāds ar aizstājējvērtību, |
| --- | --- |

—

aktīviem, uz kuriem neattiecas amortizācija, tas ir vienāds ar aizstājējvērtību,

| — | aktīviem, uz kuriem attiecas amortizācija, to nosaka saskaņā ar atlikušo amortizācijas laika posmu un pamatojoties uz aizstājējvērtību (to skaitā jebkādi jau veikti kapitālremonti). |
| --- | --- |

—

aktīviem, uz kuriem attiecas amortizācija, to nosaka saskaņā ar atlikušo amortizācijas laika posmu un pamatojoties uz aizstājējvērtību (to skaitā jebkādi jau veikti kapitālremonti).

Aizstājējvērtība ir vienāda ar atbilstīgu jaunu aktīvu iegādes cenu pēc pašreizējām cenām. To var aprēķināt arī, ņemot vērā attiecīgo aktīvu (mašīnu, ēku utt.) cenu indeksu (vispārēju vai specifisku).

Zemi novērtē, pamatojoties uz cenām (neto iegādes izmaksām), kādas attiecīgajā reģionā piemēro līdzīga novietojuma un kvalitātes nenomātai zemei, ko pārdod lauksaimniecības mērķiem (nosakot vērtību, neņem vērā novērtējumu, kas veikts, īpašumam pārejot no viena radinieka pie otra). Ja lauksaimniecības vajadzībām izmantoto personisko automašīnu izmaksas sadala starp 61. pozīciju “Iekārtu un ierīču pastāvīgā uzturēšana” un 62. pozīciju “Degviela un smērvielas”, lauku saimniecības uzņēmējdarbības daļu automašīnu vērtībā iekļauj inventārā. Tomēr, ja izmaksas par privāto automašīnu izmantošanu lauku saimniecības vajadzībām aprēķina brīvi noteiktā veidā (skatīt 63. pozīciju), tad personiskās automašīnas nav jāiekļauj inventārā.

Ieguldījumi (4. sleja)

Kopējie izdevumi par iegādēm, kapitālo remontu un pamatlīdzekļu veidošanu pārskata gada laikā. Ja ir saņemtas dotācijas un subsīdijas attiecībā uz šiem ieguldījumiem, tad izdoto summu pirms minēto dotāciju un subsīdiju atrēķināšanas ieraksta 4. slejā.

Maznozīmīgas iegādes saistībā ar iekārtām un ierīcēm, kā arī jaunu koku un krūmu iegādes nelieliem pārstādīšanas darbiem neparādās šajās slejās, bet tās iekļauj pārskata gada izmaksās (skatīt 61. pozīciju “Iekārtu un ierīču pastāvīgā uzturēšana”, 72. pozīciju “Iepirktais sēklas materiāls un stādi”, 77. pozīciju “Īpašas mežsaimniecības izmaksas”).

Veicot maksājumus par fiksētas procentu likmes parāda vērtspapīriem, tos novērtē, pamatojoties uz to vērtību skaidrā naudā.

Ieguldījumu subsīdijas (5. sleja)

Pārskata gada laikā saņemtās subsīdijas. Šeit drīkst iekļaut arī subsīdijas, kas samaksātas par iepriekšējos pārskata gados veiktajiem ieguldījumiem.

Pārdošana (6. sleja)

Kopā pārdotie aktīvi pārskata gada laikā.

Amortizācija (7. sleja)

Amortizācija ir norādāma pēc faktiskās amortizācijas summas pārskata gada laikā. To nosaka, pamatojoties uz aizstājējvērtību (t.i., aizstājējvērtība pārskata gada beigās, kas reizināta ar amortizācijas procentu).

Tabula ar amortizācijas gada procentiem, ko piemērojusi katra dalībvalsts, jānosūta Komisijai tajā pašā laikā, kad ievadīti saimniecības apgrozījuma pārskata dati.

| | Stādījumu amortizācija

  Jauniem stādījumiem paredzētu jaunu koku un krūmu izmaksas nozīmē pamatlīdzekļus, uz kuriem attiecas amortizācija.
  Amortizācija attiecas tikai uz stādījumiem, kuri ir saimniecības īpašnieka īpašumā (neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida). |
| --- | --- |

Stādījumu amortizācija

Jauniem stādījumiem paredzētu jaunu koku un krūmu izmaksas nozīmē pamatlīdzekļus, uz kuriem attiecas amortizācija.

Amortizācija attiecas tikai uz stādījumiem, kuri ir saimniecības īpašnieka īpašumā (neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida).

| | Lauku saimniecības ēku, stacionāru iekārtu un zemes uzlabojumu amortizācija

  Īpašniekam piederošu ēku, stacionāru iekārtu (to skaitā siltumnīcu un lecekšu) un zemes uzlabojumu amortizācija neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida. |
| --- | --- |

Lauku saimniecības ēku, stacionāru iekārtu un zemes uzlabojumu amortizācija

Īpašniekam piederošu ēku, stacionāru iekārtu (to skaitā siltumnīcu un lecekšu) un zemes uzlabojumu amortizācija neatkarīgi no zemes apsaimniekošanas veida.

| | Iekārtu un ierīču amortizācija

  Par iekārtām un ierīcēm, uz kurām attiecas amortizācija, uzskata tādas iekārtas un ierīces, kuru vērtība, kad tās ir jaunas, pārsniedz EUR 300. Mazāk nozīmīgas ierīces, kurām ir zemāka vērtība, nav jāaprēķina; šādu ierīču iegādes jāuzskata tiešā veidā par pārskata gada izmaksām (61. pozīcija “Iekārtu un ierīču pastāvīgā uzturēšana”).
  Kapitālremontus, kuri būtiski palielina iekārtu un ierīču vērtību, salīdzinot ar to vērtību pirms remonta, arī iekļauj šajā pozīcijā vai nu kā iekārtu un ierīču amortizācijas neatņemamu sastāvdaļu, kuru pēc vajadzības koriģē, ņemot vērā attiecīgā priekšmeta paildzināto darba mūžu (remonta dēļ), vai sadalot kapitālremonta izmaksas uz vairākiem turpmākajiem gadiem.
  Gada amortizācijas summu var aprēķināt saskaņā ar lineārās vai dilstošās bilances metodi.
  Amortizācijas procentu nosaka vairāki faktori, kuri lielākoties ir atkarīgi no attiecīgā reģiona un ražošanas apstākļiem (ikgadējā nolietojuma pakāpe) un arī no tehnikas attīstības.
  Ņemot vērā amortizācijas atšķirības dažādos reģionos un pat dažādās lauku saimniecībās, grāmatvedība drīkst, atbilstīgi reģionam vai lauku saimniecībai un iespējami precīzi ievērojot iekārtu faktiskās vērtības samazināšanos, izvēlēties amortizācijas procentu katrai iekārtai vai ierīcei atsevišķi. |
| --- | --- |

Iekārtu un ierīču amortizācija

Par iekārtām un ierīcēm, uz kurām attiecas amortizācija, uzskata tādas iekārtas un ierīces, kuru vērtība, kad tās ir jaunas, pārsniedz EUR 300. Mazāk nozīmīgas ierīces, kurām ir zemāka vērtība, nav jāaprēķina; šādu ierīču iegādes jāuzskata tiešā veidā par pārskata gada izmaksām (61. pozīcija “Iekārtu un ierīču pastāvīgā uzturēšana”).

Kapitālremontus, kuri būtiski palielina iekārtu un ierīču vērtību, salīdzinot ar to vērtību pirms remonta, arī iekļauj šajā pozīcijā vai nu kā iekārtu un ierīču amortizācijas neatņemamu sastāvdaļu, kuru pēc vajadzības koriģē, ņemot vērā attiecīgā priekšmeta paildzināto darba mūžu (remonta dēļ), vai sadalot kapitālremonta izmaksas uz vairākiem turpmākajiem gadiem.

Gada amortizācijas summu var aprēķināt saskaņā ar lineārās vai dilstošās bilances metodi.

Amortizācijas procentu nosaka vairāki faktori, kuri lielākoties ir atkarīgi no attiecīgā reģiona un ražošanas apstākļiem (ikgadējā nolietojuma pakāpe) un arī no tehnikas attīstības.

Ņemot vērā amortizācijas atšķirības dažādos reģionos un pat dažādās lauku saimniecībās, grāmatvedība drīkst, atbilstīgi reģionam vai lauku saimniecībai un iespējami precīzi ievērojot iekārtu faktiskās vērtības samazināšanos, izvēlēties amortizācijas procentu katrai iekārtai vai ierīcei atsevišķi.

Beigu novērtējums (8. sleja)

Beigu novērtējums ir aktīvu vērtība pārskata gada beigās. To aprēķina, pamatojoties uz aizstājējvērtību tajā brīdi un vēl atlikušajā amortizācijas laikā.

H.   PARĀDI

Norādītajām summām jāattiecas vienīgi uz summām, kas vēl nav atmaksātas, t.i., piešķirtajiem aizdevumiem bez jau veiktajiem atmaksājumiem. Aizdevumus fiksētu procentu likmju vērtspapīru veidā novērtē pēc to vērtības skaidrā naudā. Informācija ir jāsniedz vismaz par 374., 378., 382., 386., 390. un 394. pozīciju.

Aizdevumus norāda pēc to termiņa, piemēram:

104.   Ilgtermiņa un vidēja termiņa aizdevumi

Lauku saimniecībai izsniegtie aizdevumi ar termiņu uz vienu gadu un ilgāk.

105.   Īstermiņa aizņēmumi un kreditori

Lauku saimniecībai izsniegtie aizdevumi uz laiku līdz vienam gadam, parādi un veicamie maksājumi.

106.   Kopā

104. un 105. pozīcija kopā.

Ja lauku saimniecības apgrozījuma pārskatos ir pieejami dati, tad aizdevumi jāiedala saskaņā ar to mērķi, piemēram:

| — | aizdevumi zemei un ēkām (2. un 6. sleja), |
| --- | --- |

—

aizdevumi zemei un ēkām (2. un 6. sleja),

| — | to skaitā: aizdevumi zemes iegādei (3. un 7. sleja), aizdevumi citiem aktīviem (4. un 8. sleja). |
| --- | --- |

—

to skaitā: aizdevumi zemes iegādei (3. un 7. sleja), aizdevumi citiem aktīviem (4. un 8. sleja).

Šo punktu summa veido 1. slejā (kopējais sākuma novērtējums) (= 2. + 4. sleja) un 5. slejā (kopējais beigu novērtējums) (= 6. + 8. sleja) norādītās summas.

I.   PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKLIS (PVN)

Datus naudas izteiksmē lauku saimniecības apgrozījuma pārskatā izsaka atkarībā no konkrētās dalībvalsts:

| — | vai nu neieskaitot PVN; šī metode jāpiemēro visām lauku saimniecībām, uz kurām attiecas parastā PVN sistēma, |
| --- | --- |

—

vai nu neieskaitot PVN; šī metode jāpiemēro visām lauku saimniecībām, uz kurām attiecas parastā PVN sistēma,

| — | vai arī ieskaitot PVN. Dalībvalstīm, kurās izmanto šo metodi, katru gadu elektroniskā formā, kura ietver gada uzskaites datus, jāiesniedz PVN likmju saraksts, kas gada laikā piemērotas katram lauku saimniecības pārskata punktam. |
| --- | --- |

—

vai arī ieskaitot PVN. Dalībvalstīm, kurās izmanto šo metodi, katru gadu elektroniskā formā, kura ietver gada uzskaites datus, jāiesniedz PVN likmju saraksts, kas gada laikā piemērotas katram lauku saimniecības pārskata punktam.

Tādām lauku saimniecībām, uz kurām attiecas parastā PVN sistēma, 108. līdz 111. pozīcija jāatstāj neaizpildīta. Tas pats attiecas uz gadījumu, ja iepirkumi un realizācija lauku saimniecības pārskatā ierakstīti, ieskaitot PVN.

Jānorāda šādas sīkas ziņas par PVN:

107.   PVN sistēma

Katrai saimniecībai jāuzrāda PVN sistēma (kārtas numurs 400) ar kodu no šā saraksta:

| | Kārtas numurs 400
  Kods |
| --- | --- |
| BEĻGIJA |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime agricole | 3 |
| BULGĀRIJA |
| Atbrīvojumi | 1 |
| Reģistrētā | 2 |
| ČEHIJA |
| Reģistrētā | 1 |
| DĀNIJA |
| Moms (= normal) | 1 |
| VĀCIJA |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| Getränke erzeugender Betrieb | 3 |
| Betrieb mit Kleinumsatz | 4 |
| IGAUNIJA |
| Parastā | 1 |
| Speciālā | 2 |
| ĪRIJA |
| Lauksaimniecības | 1 |
| Reģistrētā (= parastā) | 2 |
| GRIEĶIJA |
| Parastā sistēma | 1 |
| Lauksaimniecības sistēma | 2 |
| SPĀNIJA |
| Parastā sistēma | 1 |
| Vienkāršotā sistēma | 2 |
| Lauksaimniecības sistēma | 3 |
| FRANCIJA |
| TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants | 2 |
| Remboursement forfaitaire | 3 |
| ITĀLIJA |
| Regime esonerato | 1 |
| Regime speciale agricolo | 2 |
| Regime normal | 3 |
| KIPRA |
| Parastā | 1 |
| Lauksaimniecības | 2 |
| PVN nav piemērojams | 3 |
| LATVIJA |
| Parastā | 1 |
| Lauksaimniecības | 2 |
| LIETUVA |
| Parastā | 1 |
| Speciālā | 2 |
| LUKSEMBURGA |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime forfaitaire de l’agriculture | 3 |
| UNGĀRIJA |
| Parastā | 1 |
| Lauksaimniecības | 2 |
| MALTA |
| Parastā | 1 |
| NĪDERLANDE |
| Algemene regeling verplicht | 1 |
| Algemene regeling op aanvraag | 2 |
| Landbouwregeling | 3 |
| AUSTRIJA |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| POLIJA |
| Parastā | 1 |
| Lauksaimniecības | 2 |
| PORTUGĀLE |
| Lauksaimniecības sistēma | 1 |
| Parastā sistēma | 2 |
| RUMĀNIJA |
| Parastā | 1 |
| Speciālā | 2 |
| Mazas saimniecības | 3 |
| SLOVĒNIJA |
| Parastā | 1 |
| Lauksaimniecības | 2 |
| SLOVĀKIJA |
| Reģistrētā | 1 |
| Atbrīvojumi | 2 |
| SOMIJA |
| Parastā sistēma | 1 |
| ZVIEDRIJA |
| Parastā sistēma | 1 |
| APVIENOTĀ KARALISTE |
| Atbrīvojumi | 1 |
| Reģistrētā | 2 |

Kārtas numurs 400

Kods

BEĻGIJA

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime agricole

3

BULGĀRIJA

Atbrīvojumi

1

Reģistrētā

2

ČEHIJA

Reģistrētā

1

DĀNIJA

Moms (= normal)

1

VĀCIJA

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

Getränke erzeugender Betrieb

3

Betrieb mit Kleinumsatz

4

IGAUNIJA

Parastā

1

Speciālā

2

ĪRIJA

Lauksaimniecības

1

Reģistrētā (= parastā)

2

GRIEĶIJA

Parastā sistēma

1

Lauksaimniecības sistēma

2

SPĀNIJA

Parastā sistēma

1

Vienkāršotā sistēma

2

Lauksaimniecības sistēma

3

FRANCIJA

TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants

2

Remboursement forfaitaire

3

ITĀLIJA

Regime esonerato

1

Regime speciale agricolo

2

Regime normal

3

KIPRA

Parastā

1

Lauksaimniecības

2

PVN nav piemērojams

3

LATVIJA

Parastā

1

Lauksaimniecības

2

LIETUVA

Parastā

1

Speciālā

2

LUKSEMBURGA

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime forfaitaire de l’agriculture

3

UNGĀRIJA

Parastā

1

Lauksaimniecības

2

MALTA

Parastā

1

NĪDERLANDE

Algemene regeling verplicht

1

Algemene regeling op aanvraag

2

Landbouwregeling

3

AUSTRIJA

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

POLIJA

Parastā

1

Lauksaimniecības

2

PORTUGĀLE

Lauksaimniecības sistēma

1

Parastā sistēma

2

RUMĀNIJA

Parastā

1

Speciālā

2

Mazas saimniecības

3

SLOVĒNIJA

Parastā

1

Lauksaimniecības

2

SLOVĀKIJA

Reģistrētā

1

Atbrīvojumi

2

SOMIJA

Parastā sistēma

1

ZVIEDRIJA

Parastā sistēma

1

APVIENOTĀ KARALISTE

Atbrīvojumi

1

Reģistrētā

2

PVN sistēmas apakšiedalījums (tikai Spānijai, Francijai, Itālijai, Ungārijai un Polijai)

| | Kārtas numurs 401 |
| --- | --- |
| SPĀNIJA |
| | Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas |
| FRANCIJA |
| Sans TVA obligatoire sur activités connexes | 0 |
| Avec TVA obligatoire sur activités connexes | 1 |
| ITĀLIJA |
| PVN sistēma lauku tūrismam (“agriturismo”) kā papildu darbībai | |
| Regime speciale agriturismo | 1 |
| Regime normale agriturismo | 2 |
| UNGĀRIJA | Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas |
| POLIJA | Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas |

Kārtas numurs 401

SPĀNIJA

Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas

FRANCIJA

Sans TVA obligatoire sur activités connexes

0

Avec TVA obligatoire sur activités connexes

1

ITĀLIJA

PVN sistēma lauku tūrismam (“agriturismo”) kā papildu darbībai

Regime speciale agriturismo

1

Regime normale agriturismo

2

UNGĀRIJA

Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas

POLIJA

Ierakstīt PVN sistēmas kodu (kas izmantots sērijas numuram 400) mazākuma sistēmai, ja lauku saimniecībā ir spēkā divas sistēmas

108. līdz 111. pozīcija

Vienīgi tad ir jāaizpilda 108. līdz 111. pozīcija, ja uz lauku saimniecību attiecas lauksaimniecības sistēma (vai tai līdzīgas sistēmas).

Lauksaimniecības sistēma (vai tai līdzīgas sistēmas) ir vērstas uz to, lai sniegtu kopēju kompensāciju par tādu PVN, kas samaksāts par preču iegādi un pakalpojumiem pašreizējās cenās un par ieguldījumiem. Šajā gadījumā realizāciju un iegādi ieraksta bez PVN.

108.   Pārdošanas PVN

PVN, kas pārskata gadā iekasēts par pārdoto produkciju.

109.   Iegādes PVN

Pārskata gada laikā samaksātais PVN par regulārajām preču un pakalpojumu iegādēm. Itālijā šajā pozīcijā iekļauj arī tādu PVN, kas samaksāts nodokļu iestādēm pro rata kārtībā.

110.   Ieguldījumu PVN

Pārskata gada laikā samaksātais PVN par pamatlīdzekļu iegādi (ieguldījumi).

111.   Nodokļu iestāžu atmaksātais PVN

Kompensācijas summa.

J.   DOTĀCIJAS UN SUBSĪDIJAS

112. līdz 118. pozīcijā ierakstāmās dotācijas un subsīdijas ir tās, kas piešķirtas no valsts līdzekļiem, izņemot dotācijas un subsīdijas attiecībā uz ieguldījumiem, kas ierakstītas 94. līdz 103. pozīcijā.

112.   Dotācijas un subsīdijas, izņemot tās, kas attiecas uz izmaksām saistībā ar dzīvniekiem un to iepirkumu

Par lauksaimniecības dzīvniekiem un produktiem saņemto vai par atbilstīgām atzīto dotāciju un subsīdiju apjoms un citi saņemtie vai saņemamie maksājumi, izņemot izmaksas saistībā ar dzīvniekiem un to iepirkumu. Visiem ierakstiem ir jāattiecas uz attiecīgās saimniecības lauksaimniecības dzīvniekiem, platībām vai produktiem un jāatbilst darbībām pārskata gada laikā.

113.   To skaitā: sīka informācija par kopsummu 112. pozīcijā

| 1. | Mājlopu kategorijas (22. līdz 50. pozīcija, kas atbilst attiecīgajām pozīcijām D tabulā), izņemot subsīdijas par liellopiem, kas paredzētas kodā 700 un 770 turpmāk. |
| --- | --- |

1.

Mājlopu kategorijas (22. līdz 50. pozīcija, kas atbilst attiecīgajām pozīcijām D tabulā), izņemot subsīdijas par liellopiem, kas paredzētas kodā 700 un 770 turpmāk.

| 2. | Produkti (kods 120 līdz 314, kas atbilst pozīcijām vai apakšpozīcijām K tabulā), izņemot platību maksājumus ar kodu 600 un maksājumus ar kodu 670 un 680 turpmāk. Maksājumi jāieraksta tikai vienreiz (vai nu attiecīgajā pozīcijā, vai apakšpozīcijā), lai novērstu divkāršu uzskaiti. |
| --- | --- |

2.

Produkti (kods 120 līdz 314, kas atbilst pozīcijām vai apakšpozīcijām K tabulā), izņemot platību maksājumus ar kodu 600 un maksājumus ar kodu 670 un 680 turpmāk. Maksājumi jāieraksta tikai vienreiz (vai nu attiecīgajā pozīcijā, vai apakšpozīcijā), lai novērstu divkāršu uzskaiti.

| 3. | Speciālie kodi, kas norādīti šajā sarakstā:






  — | kods 600 attiecas uz platībatkarīgo maksājumu kopsummu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ieskaitot platībatkarīgos maksājumus par atmatu un kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā, |
| --- | --- | --- |

3.

Speciālie kodi, kas norādīti šajā sarakstā:

—

kods 600 attiecas uz platībatkarīgo maksājumu kopsummu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ieskaitot platībatkarīgos maksājumus par atmatu un kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā,

| — | kods 670 attiecas uz atbalstu saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā, |
| --- | --- |

—

kods 670 attiecas uz atbalstu saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā,

| — | kods 680 attiecas uz atbalstu saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma jāuzrāda arī M tabulā, |
| --- | --- |

—

kods 680 attiecas uz atbalstu saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma jāuzrāda arī M tabulā,

| — | kods 700 attiecas uz tiešajiem maksājumiem par liellopu un teļa gaļu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā, |
| --- | --- |

—

kods 700 attiecas uz tiešajiem maksājumiem par liellopu un teļa gaļu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā,

| — | kods 770 attiecas uz piena ražošanas piemaksu un papildu maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā, |
| --- | --- |

—

kods 770 attiecas uz piena ražošanas piemaksu un papildu maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003. Šī kopsumma un sīka informācija jāuzrāda arī M tabulā,

| — | kods 800 attiecas uz maksājumiem par agrovidi un dzīvnieku labturību, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kods 800 attiecas uz maksājumiem par agrovidi un dzīvnieku labturību, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005,

| — | kods 810 attiecas uz Natura 2000 maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, un maksājumiem, kas saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK, |
| --- | --- |

—

kods 810 attiecas uz Natura 2000 maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, un maksājumiem, kas saistīti ar Direktīvu 2000/60/EK,

| — | kods 820 attiecas uz maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu apgabalos un maksājumiem par nelabvēlīgiem apstākļiem citos apgabalos, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kods 820 attiecas uz maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu apgabalos un maksājumiem par nelabvēlīgiem apstākļiem citos apgabalos, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005,

| — | kods 830 attiecas uz atbalstu, kas paredzēts par Kopienas tiesību aktos paredzēto standartu ievērošanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kods 830 attiecas uz atbalstu, kas paredzēts par Kopienas tiesību aktos paredzēto standartu ievērošanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005,

| — | kods 835 attiecas uz atbalstu par konsultatīvo dienestu pakalpojumu izmantošanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kods 835 attiecas uz atbalstu par konsultatīvo dienestu pakalpojumu izmantošanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005,

| — | kods 840 attiecas uz atbalstu lauksaimniekiem, kas pievienojušies pārtikas kvalitātes shēmām, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kods 840 attiecas uz atbalstu lauksaimniekiem, kas pievienojušies pārtikas kvalitātes shēmām, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005,

| — | kods 900 attiecas uz atbalstu, kas piešķirts par lauksaimniecības zemes pirmreizēju apmežošanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kods 900 attiecas uz atbalstu, kas piešķirts par lauksaimniecības zemes pirmreizēju apmežošanu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005,

| — | kods 910 attiecas uz pārējo atbalstu mežsaimniecības jomā (Natura 2000 maksājumiem, meža un vides maksājumiem un mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošanu, un preventīvu pasākumu ieviešanu), pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

kods 910 attiecas uz pārējo atbalstu mežsaimniecības jomā (Natura 2000 maksājumiem, meža un vides maksājumiem un mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošanu, un preventīvu pasākumu ieviešanu), pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1698/2005,

| — | kods 951 attiecas uz atbalstu un subsīdijām lopkopībā, kas nav ietverti iepriekš minētajos kodos, |
| --- | --- |

—

kods 951 attiecas uz atbalstu un subsīdijām lopkopībā, kas nav ietverti iepriekš minētajos kodos,

| — | kods 952 attiecas uz atbalstu un subsīdijām augkopībā, kas nav ietverti iepriekš minētajos kodos, |
| --- | --- |

—

kods 952 attiecas uz atbalstu un subsīdijām augkopībā, kas nav ietverti iepriekš minētajos kodos,

| — | kods 953 attiecas uz atbalstu un subsīdijām lauku attīstībai, kas nav ietverti iepriekš minētajos kodos, |
| --- | --- |

—

kods 953 attiecas uz atbalstu un subsīdijām lauku attīstībai, kas nav ietverti iepriekš minētajos kodos,

| — | kods 955 attiecas uz papildmaksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003, |
| --- | --- |

—

kods 955 attiecas uz papildmaksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1782/2003,

| — | kods 956 attiecas uz tiešajiem maksājumiem, kas piešķirti par īpašiem lauksaimnieciskās darbības veidiem, kas ir svarīgi vides aizsardzībai vai tās stāvokļa uzlabošanai, vai par lauksaimniecības produktu kvalitātes un tirdzniecības uzlabošanu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 69. pantu, |
| --- | --- |

—

kods 956 attiecas uz tiešajiem maksājumiem, kas piešķirti par īpašiem lauksaimnieciskās darbības veidiem, kas ir svarīgi vides aizsardzībai vai tās stāvokļa uzlabošanai, vai par lauksaimniecības produktu kvalitātes un tirdzniecības uzlabošanu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 69. pantu,

| — | kods 998 ietver maksājumus dabas katastrofu gadījumos, valsts institūciju sniegtu kompensāciju sakarā ar produkcijas vai ražošanas līdzekļu zaudējumu (privātās apdrošināšanas kompensācijas ierakstāmas K tabulas 181. pozīcijā), |
| --- | --- |

—

kods 998 ietver maksājumus dabas katastrofu gadījumos, valsts institūciju sniegtu kompensāciju sakarā ar produkcijas vai ražošanas līdzekļu zaudējumu (privātās apdrošināšanas kompensācijas ierakstāmas K tabulas 181. pozīcijā),

| — | kods 999 ietver izņēmuma rakstura atbalstu un subsīdijas (piemēram, agromonetārā kompensācija). Ņemot vērā izņēmuma raksturu, šos maksājumus reģistrē skaidrā naudā, |
| --- | --- |

—

kods 999 ietver izņēmuma rakstura atbalstu un subsīdijas (piemēram, agromonetārā kompensācija). Ņemot vērā izņēmuma raksturu, šos maksājumus reģistrē skaidrā naudā,

| — | kods 1052 un 2052 attiecas uz kompensāciju par piena ražošanas pārtraukšanu. Ikgadējos maksājumus uzrāda kodā 1052, vienreizējos maksājumus – kodā 2052, |
| --- | --- |

—

kods 1052 un 2052 attiecas uz kompensāciju par piena ražošanas pārtraukšanu. Ikgadējos maksājumus uzrāda kodā 1052, vienreizējos maksājumus – kodā 2052,

| — | kods 950 izmantojams vispārīgajām subsīdijām, kuras nevar attiecināt uz noteiktu darbības jomu vai kuras nevar uzrādīt nevienā no iepriekš minētajiem kodiem. |
| --- | --- |

—

kods 950 izmantojams vispārīgajām subsīdijām, kuras nevar attiecināt uz noteiktu darbības jomu vai kuras nevar uzrādīt nevienā no iepriekš minētajiem kodiem.

114.   Dotācijas un subsīdijas par izmaksām

Dotāciju un subsīdiju summas saistībā ar izmaksām (izmantojamie kodi: 59 līdz 82, 84, 85, 87 un 89).

115.   To skaitā: sīkas ziņas par kopsummu 114. pozīcijā saskaņā ar izmaksu kategoriju (izmantojamie kodi: 59 līdz 82, 84, 85, 87 un 89).

116.   Dotācijas un subsīdijas par dzīvnieku iepirkumu

Dotāciju un subsīdiju apjoms par iegādātajiem dzīvniekiem (izmantojamie kodi: 51, 52 un 54 līdz 58).

117.   To skaitā: sīkas ziņas par kopsummu 116. pozīcijā saskaņā ar lauksaimniecības dzīvnieku kategoriju (izmantojamie kodi: 51, 52, 54 līdz 58).

118.   Kopā dotācijas un subsīdijas

112., 114. un 116. pozīcijas kopsumma.

119.   Atšķirības, salīdzinot ar iepriekšējiem pārskata gadiem

K.   PRODUKCIJA (izņemot lauksaimniecības dzīvniekus)

Zināmas produktu pozīcijas ir sadalītas apakšpozīcijās. Šādos gadījumos informāciju no 4. līdz 10. slejai uzrāda gan apakšpozīcijās, gan galvenajā pozīcijā. Šajā gadījumā apakšpozīciju kopsumma tiek uzrādīta galvenajā pozīcijā.

Par atmatā atstātajā zemē izaudzētām kultūrām atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1782/2003 jāveic atsevišķi ieraksti. Atsevišķi ieraksti jāveic arī tad, ja to pašu kultūru audzē gan apūdeņotajās, gan neapūdeņotajās platībās.

Dati par augošajām kultūrām jāuzrāda atbilstošajā pozīcijā, izņemot to platību, ko nevar uzrādīt. Tas pats attiecas uz kultūraugiem platībās, kas nomātas uz laiku, īsāku par vienu gadu, un šai nomai ir gadījuma raksturs.

A.   KULTŪRAUGI

Labība

Skābbarībai paredzētā labība nav iekļauta turpmāk uzskaitīto produktu sarakstā no 120. līdz 128. pozīcijai. Tā ir jāieraksta 326. pozīcijā “Lopbarības kukurūza” un 327. pozīcijā “Pārējā skābbarības labība”. Prosa, tritikāle, griķi un sorgo (izņemot lopbarības sorgo) iekļauta 128. pozīcijā “Pārējā labība”. Lopbarības sorgo ir jāiekļauj 145. pozīcijā “Pārējie lopbarības augi”.

Sēklas iekļautas 120. līdz 128. pozīcijā.

120.   Parastie un speltas kvieši

121.   Cietie kvieši

122.   Rudzi (ieskaitot rudzu un kviešu maisījumu)

123.   Mieži

124.   Auzas

125.   Vasarāju maisījumi

126.   Graudu kukurūza (ieskaitot mitru graudu kukurūzu)

127.   Rīsi

128.   Pārējā labība

Pārējie laukaugi

129.   Proteīnaugi

Visi sēklai audzēti proteīnaugi, ieskaitot sēklas un sauso pākšaugu un labību maisījumus. Nav iekļauti: pākšaugi, ko novāc zaļus, piemēram, lucerna, kas ir jāiekļauj 145. pozīcijā “Pārējie lopbarības augi”, eļļas proteīnaugi (piemēram, soja), kas jāiekļauj 132. pozīcijā “Eļļas stiebraugu kultūras”, un pākšaugu kultūras, ko audzē kā dārzeņus, kuras jāiekļauj 136., 137. vai 138. pozīcijā.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 129. pozīcijā “Proteīnaugi”

| 360. | Zirņi, lauka pupas un saldās lupīnas |
| --- | --- |

360.

Zirņi, lauka pupas un saldās lupīnas

| 361. | Lēcas, aunazirņi un vīķi |
| --- | --- |

361.

Lēcas, aunazirņi un vīķi

| 330. | Pārējie proteīnaugi |
| --- | --- |

330.

Pārējie proteīnaugi

130.   Kartupeļi (to skaitā agrie kartupeļi un sēklas materiāls)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 130. pozīcijā “Kartupeļi”:

dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

| 362. | Kartupeļi cietes iegūšanai |
| --- | --- |

362.

Kartupeļi cietes iegūšanai

| 363. | Pārējie kartupeļi |
| --- | --- |

363.

Pārējie kartupeļi

131.   Cukurbietes (izņemot sēklas materiālu)

132.   Eļļas stiebraugu kultūras (to skaitā sēklas materiāls)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 132. pozīcijā “Eļļas stiebraugu kultūras”

| 331. | Rapši |
| --- | --- |

331.

Rapši

| 332. | Saulgriezes |
| --- | --- |

332.

Saulgriezes

| 333. | Soja |
| --- | --- |

333.

Soja

| 364. | Lini, izņemot šķiedras linus (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos) |
| --- | --- |

364.

Lini, izņemot šķiedras linus (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos)

| 334. | Pārējās kultūras (ieskaitot tādus linus, ko neaudzē šķiedru iegūšanai, ja tie nav ierakstīti 364. apakšpozīcijā, rīcinaugu, safloru, sezamu, zemesriekstus, sinepes, magones un pārējās eļļas stiebraugu kultūras) |
| --- | --- |

334.

Pārējās kultūras (ieskaitot tādus linus, ko neaudzē šķiedru iegūšanai, ja tie nav ierakstīti 364. apakšpozīcijā, rīcinaugu, safloru, sezamu, zemesriekstus, sinepes, magones un pārējās eļļas stiebraugu kultūras)

133.   Apiņi (izņemot sēklas materiālu)

134.   Tabaka (izņemot sēklas materiālu)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 134. pozīcijā “Tabaka”

Apakšpozīcijas atbilst tabakas šķirņu grupām, kas definētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 (5) 171.ca pantā. Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

| 365. | Dūmos kaltēta (iekļautās šķirnes: “Virginia”, “Virginia D”, to hibrīdi un “Bright”) |
| --- | --- |

365.

Dūmos kaltēta (iekļautās šķirnes: “Virginia”, “Virginia D”, to hibrīdi un “Bright”)

| 366. | Ēnā kaltēta gaišā tabaka (iekļautās šķirnes: “Burley”, “Badischer Burley”, to hibrīdi un “Maryland”) |
| --- | --- |

366.

Ēnā kaltēta gaišā tabaka (iekļautās šķirnes: “Burley”, “Badischer Burley”, to hibrīdi un “Maryland”)

| 367. | Ēnā kaltēta tumšā tabaka (iekļautās šķirnes: “Badischer Geudertheimer”, “Pereg”, “Korso”, “Paraguay” un to hibrīdi, “Dragon Vert” un tās hibrīdi, “Philippin”, “Petit Grammont” (“Flobecq”), “Semois”, “Appelterre”, “Nijkerk”, “Misionero” un to hibrīdi, “Rio Grande” un tās hibrīdi, “Forchheimer Havanna Iic”, “Nostrano del Brenta”, “Resistente 142”, “Goyano”, “Geudertheimer” šķirnes hibrīdi, “Beneventano”, “Brasile Selvaggio” un līdzīgas šķirnes, fermentēta “Burley” un “Havanna”) |
| --- | --- |

367.

Ēnā kaltēta tumšā tabaka (iekļautās šķirnes: “Badischer Geudertheimer”, “Pereg”, “Korso”, “Paraguay” un to hibrīdi, “Dragon Vert” un tās hibrīdi, “Philippin”, “Petit Grammont” (“Flobecq”), “Semois”, “Appelterre”, “Nijkerk”, “Misionero” un to hibrīdi, “Rio Grande” un tās hibrīdi, “Forchheimer Havanna Iic”, “Nostrano del Brenta”, “Resistente 142”, “Goyano”, “Geudertheimer” šķirnes hibrīdi, “Beneventano”, “Brasile Selvaggio” un līdzīgas šķirnes, fermentēta “Burley” un “Havanna”)

| 368. | Karstumā kaltēta (iekļautās šķirnes: “Kentucky” un tās hibrīdi, “Moro di Cori” un “Salento”) |
| --- | --- |

368.

Karstumā kaltēta (iekļautās šķirnes: “Kentucky” un tās hibrīdi, “Moro di Cori” un “Salento”)

| 369. | Saulē kaltēta (iekļautās šķirnes: “Xanthi-Yaka”, “Perustitza”, “Samsun”, “Erzegovina” un līdzīgas šķirnes, “Myrodata”, “Smyrnis”, “Trapezous” un “Phi I”, “Kaba Koulak” (neklasiskā), “Tsebelia” un “Mavra”) |
| --- | --- |

369.

Saulē kaltēta (iekļautās šķirnes: “Xanthi-Yaka”, “Perustitza”, “Samsun”, “Erzegovina” un līdzīgas šķirnes, “Myrodata”, “Smyrnis”, “Trapezous” un “Phi I”, “Kaba Koulak” (neklasiskā), “Tsebelia” un “Mavra”)

| 370. | Basmas (iekļautās šķirnes: “Basmas”) |
| --- | --- |

370.

Basmas (iekļautās šķirnes: “Basmas”)

| 371. | Katerini (iekļautās šķirnes: “Katerini” un līdzīgas šķirnes) |
| --- | --- |

371.

Katerini (iekļautās šķirnes: “Katerini” un līdzīgas šķirnes)

| 372. | Kaba-Koulak (klasiskā) (iekļautās šķirnes: “Elassona”, “Myrodata Agrinion” un “Zichnomyrodata”) |
| --- | --- |

372.

Kaba-Koulak (klasiskā) (iekļautās šķirnes: “Elassona”, “Myrodata Agrinion” un “Zichnomyrodata”)

135.   Citas tehniskās kultūras (izņemot sēklas materiālu)

Šeit iekļauta arī kokvilna vai cukurniedres, šķiedras lini un kaņepes.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 135. pozīcijā “Citas tehniskās kultūras”

| 345. | Ārstniecības augi, garšaugi, aromātiskie augi un garšvielas, to skaitā tēja, kafija un kafijas cigoriņi |
| --- | --- |

345.

Ārstniecības augi, garšaugi, aromātiskie augi un garšvielas, to skaitā tēja, kafija un kafijas cigoriņi

| 346. | Cukurniedres |
| --- | --- |

346.

Cukurniedres

| 347. | Kokvilna: pārskata gada produkcija (5. sleja) jānorāda svara vienībās (100 kg) sēklu kokvilnai, t.i., neattīrītai šķiedrai |
| --- | --- |

347.

Kokvilna: pārskata gada produkcija (5. sleja) jānorāda svara vienībās (100 kg) sēklu kokvilnai, t.i., neattīrītai šķiedrai

| 373. | Šķiedras lini (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos) |
| --- | --- |

373.

Šķiedras lini (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos)

| 374. | Kaņepes (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos) |
| --- | --- |

374.

Kaņepes (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos)

| 348. | Citas tehniskās kultūras. Šeit ietilpst arī šķiedras lini, ja tie nav norādīti 373. un 374. pozīcijā |
| --- | --- |

348.

Citas tehniskās kultūras. Šeit ietilpst arī šķiedras lini, ja tie nav norādīti 373. un 374. pozīcijā

Dārzeņi un sezonas augļu kultūras

136.   Svaigi lauka dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē uz lauka: kultūras, ko audzē augsekā ar lauksaimniecības kultūrām, to skaitā ananasi un saldā kukurūza.

137.   Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē lauka dārzkopības saimniecībās: kultūras, to skaitā ananāsi un cukurkukurūza, ko audzē kopā ar citām dārzkopības kultūrām un īslaicīgā augsekā, gandrīz nepārtraukti izmantojot zemi un ievācot vairākas ražas gadā.

138.   Segtās platībās audzēti svaigi dārzeņi, melones un zemenes (ieskaitot ananāsus un cukurkukurūzu): kultūras, ko visā to augšanas periodā vai tā lielākajā daļā audzē segtās platībās (siltumnīcās, pastāvīgās lecektīs, pieejamās tuneļveida plastikāta siltumnīcās). Kultūras, ko audzē nepieejamās tuneļveida plastikāta siltumnīcās, zem plēves pārsega vai pārvietojamās lecektīs, neuzskata par kultūrām, ko audzē segtās platībās. Vairākstāvu siltumnīcas gadījumā skaita tikai pamata platību.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 136., 137. un 138. pozīcijā “Dārzeņi un sezonas augļu kultūras”

Produktus ieraksta šajās apakšpozīcijās neatkarīgi no to turpmākā izlietojuma (patēriņš svaigā veidā, žāvēšana, pārstrāde, konservu ražošana u.c.). Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

| 335. | Kāposti, ziedkāposti, brokoļi u.c. |
| --- | --- |

335.

Kāposti, ziedkāposti, brokoļi u.c.

| 336. | Lapu dārzeņi (puravi, spināti, salāti u.c.) |
| --- | --- |

336.

Lapu dārzeņi (puravi, spināti, salāti u.c.)

| 337. | Tomāti |
| --- | --- |

337.

Tomāti

| 375. | Cukurkukurūza (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos) |
| --- | --- |

375.

Cukurkukurūza (ja dati ir pieejami lauku saimniecības pārskatos)

| 338. | Dārzeņi, kurus audzē augļu vai ziedu ieguvei, izņemot tomātus (kabači un tumšzaļie kabači, baklažāni, pipargurķīši, artišoki, paprika u.c.). Arī cukurkukurūza, ja tā nav ierakstīta 375. apakšpozīcijā |
| --- | --- |

338.

Dārzeņi, kurus audzē augļu vai ziedu ieguvei, izņemot tomātus (kabači un tumšzaļie kabači, baklažāni, pipargurķīši, artišoki, paprika u.c.). Arī cukurkukurūza, ja tā nav ierakstīta 375. apakšpozīcijā

| 339. | Dārzeņi, ko audzē sakņu, sīpolu vai bumbuļu ieguvei (izņemot kartupeļus) |
| --- | --- |

339.

Dārzeņi, ko audzē sakņu, sīpolu vai bumbuļu ieguvei (izņemot kartupeļus)

| 340. | Pākšaugi (zirņi, pupas u.c., izņemot lēcas un aunazirņus) |
| --- | --- |

340.

Pākšaugi (zirņi, pupas u.c., izņemot lēcas un aunazirņus)

| 341. | Sezonas kultūru augļi (zemenes, melones, arbūzi, ananāsi u.c.) |
| --- | --- |

341.

Sezonas kultūru augļi (zemenes, melones, arbūzi, ananāsi u.c.)

139.   Sēnes: secībā audzēto kultūru kopējā platība (pamata platība × pilno ražu skaits) jānorāda kvadrātmetros. Šo platību neiekļauj kopējā platībā (183. pozīcija)

Puķes un dekoratīvie augi

140.   Puķes un dekoratīvie augi, ko audzē uz lauka (izņemot stādaudzētavas, kas jāieraksta 157. pozīcijā) (pamatplatība)

141.   Puķes un dekoratīvie augi, ko audzē segtā veidā (pamatplatība)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 140. un 141. pozīcijā “Puķes un dekoratīvie augi”

Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

| 342. | Puķu sīpoli, bumbuļsīpoli un gumi |
| --- | --- |

342.

Puķu sīpoli, bumbuļsīpoli un gumi

| 343. | Griezti ziedi un ziedu pumpuri |
| --- | --- |

343.

Griezti ziedi un ziedu pumpuri

| 344. | Ziedoši augi un dekoratīvie augi |
| --- | --- |

344.

Ziedoši augi un dekoratīvie augi

Sēklas

142.   Zāles sēklas (zālaugi un lopbarības pākšaugi)

143.   Pārējais sēklas materiāls (dārzkopības kultūru sēklas materiāls, sēklas un dēsti tīrumam, izņemot labību, sausie pākšaugi, kartupeļi, eļļas sēklu augi un zāles sēklas)

Rupjās barības kultūras un papuve

144.   Lopbarības sakņaugi un kāpostaugi (runkuļi, kāļi, lopbarības burkāni, lopbarības rāceņi, lapu puscukurbietes, citi lopbarības sakņaugi un kāpostaugi) (izņemot sēklas)

145.   Citi lopbarības augi

Visas viengadīgās vai daudzgadīgās lopbarības kultūras, kuras audzē augsekā un kuras audzē vienā un tajā pašā zemē mazāk nekā piecus gadus, izņemot zālaugu kultūras.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 145. pozīcijā “Citi lopbarības augi”

| 326. | Lopbarības kukurūza |
| --- | --- |

326.

Lopbarības kukurūza

| 327. | Pārējā skābbarībai paredzētā labība |
| --- | --- |

327.

Pārējā skābbarībai paredzētā labība

| 328. | Citi lopbarības augi |
| --- | --- |

328.

Citi lopbarības augi

146.   Papuves: zeme, kura nedod nekādu ražu visa pārskata gada laikā. Jāieraksta arī zeme, kas atstāta atmatā, lai ievērotu Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un kas nav apstrādāta. Ietver arī atmatā atstātu zemi ar zaļo segumu. Atmatā atstātās platības, kas aizņemtas ar kādu pārtikā neizmantojamu kultūru, kura atļauta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ir jāieraksta attiecīgās kultūras pozīcijā ar “Kultūrauga tipa” 8. vai 9. numuru.

147.   Zālāji aramzemē: ar zāli apsēta aramzeme, kuru atvēl zaļbarības kultūru audzēšanai mazāk nekā piecus gadus; ieskaitot platības uz nepilnu gadu. Summa, kas atbilst no šīs platības iegūtā siena un/vai zāles pārdošanai, ir jānorāda šajā pozīcijā.

148.   Citi laukaugi, kas nav iekļauti 120. līdz 147. pozīcijā vai to apakšpozīcijās.

149.   Sējai gatava zeme, kas iznomāta citām personām, tostarp zeme, kas nodota darbiniekiem kā atlīdzība natūrā.

150.   Pļavas un pastāvīgās ganības: lauksaimniecībā izmantota zeme, ko apstrādā, neievērojot augseku, un pastāvīgi izmanto (piecus vai vairāk gadus) sētas vai savvaļas zaļās lopbarības audzēšanai, parasti mēslota un kultivēta. Summa, kas atbilst no šīs platības iegūtā siena un/vai zāles pārdošanai, ir jānorāda šajā pozīcijā.

151.   Nekultivētās ganības: nabadzīgas ganības, ko parasti nemēslo un nekultivē, to skaitā krūmāju zeme.

314.   Ilggadīgās zālaugu platības, kuras vairs neizmanto ražošanai un par kurām ir tiesības saņemt subsīdiju maksājumu.

Ilggadīgās kultūras

152.   Augļu un ogu dārzi

Šeit ietilpst arī tropu un subtropu augļi, tajā skaitā banāni, bet ne ilggadīgās kultūras, ko audzē segtā veidā un kas ierakstāmas 156. pozīcijā.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 152. pozīcijā “Augļu un ogu dārzi”

Produktus šajās apakšpozīcijās ieraksta neatkarīgi no to turpmākā izmantojuma (patēriņš svaigā veidā, žāvēšana, pārstrāde, konservu ražošana u.c.).

| 349. | Sēkleņaugļi: āboli, bumbieri u.c., izņemot rozīnes (291. apakšpozīcija) un galda vīnogas (285. apakšpozīcija) |
| --- | --- |

349.

Sēkleņaugļi: āboli, bumbieri u.c., izņemot rozīnes (291. apakšpozīcija) un galda vīnogas (285. apakšpozīcija)

| 350. | Kauleņaugļi: plūmes, persiki, aprikozes, ķirši u.c., izņemot galda olīvas (281. apakšpozīcija) |
| --- | --- |

350.

Kauleņaugļi: plūmes, persiki, aprikozes, ķirši u.c., izņemot galda olīvas (281. apakšpozīcija)

| 351. | Rieksti: valrieksti, lazdu rieksti, mandeles, kastaņi u.c. |
| --- | --- |

351.

Rieksti: valrieksti, lazdu rieksti, mandeles, kastaņi u.c.

| 352. | Sīkaugļi un ogas: sarkanās un baltās jāņogas, avenes, vīģes u.c. (izņemot zemenes, melones un ananāsus: 136., 137. un 138. pozīcija) |
| --- | --- |

352.

Sīkaugļi un ogas: sarkanās un baltās jāņogas, avenes, vīģes u.c. (izņemot zemenes, melones un ananāsus: 136., 137. un 138. pozīcija)

| 353. | Tropu un subtropu augļi: banāni, avokado, mango, papaijas u.c. |
| --- | --- |

353.

Tropu un subtropu augļi: banāni, avokado, mango, papaijas u.c.

153.   Citrusaugļu dārzi

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 153. pozīcijā “Citrusaugļu kultūru dārzi”

| 354. | Apelsīni |
| --- | --- |

354.

Apelsīni

| 355. | Tanžerīni, mandarīni, klementīni un tamlīdzīgi sīkaugļi |
| --- | --- |

355.

Tanžerīni, mandarīni, klementīni un tamlīdzīgi sīkaugļi

| 356. | Citroni |
| --- | --- |

356.

Citroni

| 357. | Citi citrusaugļi |
| --- | --- |

357.

Citi citrusaugļi

154.   Olīvu birzis

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 154. pozīcijā “Olīvu birzis”

| 281. | Galda olīvas |
| --- | --- |

281.

Galda olīvas

| 282. | Olīvas eļļas ražošanai (pārdotas augļu veidā) |
| --- | --- |

282.

Olīvas eļļas ražošanai (pārdotas augļu veidā)

| 283. | Olīveļļa |
| --- | --- |

283.

Olīveļļa

| 284. | Olīvu blakusprodukti |
| --- | --- |

284.

Olīvu blakusprodukti

155.   Vīnogulāji

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 155. pozīcijā “Vīnogulāji”

| 285. | Galda vīnogas |
| --- | --- |

285.

Galda vīnogas

| 286. | Vīnogas kvalitatīva vīna ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN) ražošanai |
| --- | --- |

286.

Vīnogas kvalitatīva vīna ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN) ražošanai

| 292. | Vīnogas kvalitatīva vīna ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) ražošanai |
| --- | --- |

292.

Vīnogas kvalitatīva vīna ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) ražošanai

| 293. | Pārējiem vīniem paredzētās vīnogas |
| --- | --- |

293.

Pārējiem vīniem paredzētās vīnogas

| 288. | Dažādi vīnogu produkti: vīnogu misa, vīnogu sula, brendijs, etiķis un citi produkti, kas ražoti lauku saimniecībā |
| --- | --- |

288.

Dažādi vīnogu produkti: vīnogu misa, vīnogu sula, brendijs, etiķis un citi produkti, kas ražoti lauku saimniecībā

| 289. | Kvalitatīvs vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN) |
| --- | --- |

289.

Kvalitatīvs vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN)

| 294. | Kvalitatīvs vīns ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) |
| --- | --- |

294.

Kvalitatīvs vīns ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN)

| 295. | Pārējie vīni |
| --- | --- |

295.

Pārējie vīni

| 291. | Rozīnes |
| --- | --- |

291.

Rozīnes

| 304. | Vīnogu blakusprodukti (izspaidas, vīna nogulsnes) |
| --- | --- |

304.

Vīnogu blakusprodukti (izspaidas, vīna nogulsnes)

156.   Ilggadīgās kultūras, ko audzē segtā veidā

157.   Stādaudzētavas: to skaitā vīnogulāju dēstu audzētavas; izņemot koku stādu audzētavas mežos, kas paredzētas saimniecības vajadzībām

158.   Citas ilggadīgās kultūras (kārkli, niedres, bambusi, vītoli u.c.)

159.   Jaunu stādījumu audzes, ko vērtē pēc ieguldījumu izmaksām (vērā ņem tikai stādījumus, kuri vēl nav sasnieguši pilnu ražību). Šo summu ieraksta arī pie ieguldījumiem (4. slejā) 96. pozīcijā “Ilggadīgās kultūras” (G tabula).

Citi augkopības produkti

160.   Augu pārstrādes produkti no lauku saimniecībā audzētām kultūrām, kas atsevišķi nav minēti; to skaitā alkoholiskie dzērieni, izņemot no vīnogām iegūtos dzērienus, ābolu vai bumbieru sidrs vai citi dzērieni

161.   Kultūraugu blakusprodukti (izņemot vīnogu un olīvu blakusproduktus)

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 161. pozīcijā “Augu kultūru blakusprodukti”

Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami pārskatos.

| 299. | Salmi |
| --- | --- |

299.

Salmi

| 300. | Cukurbiešu stublāji |
| --- | --- |

300.

Cukurbiešu stublāji

| 301. | Citi blakusprodukti |
| --- | --- |

301.

Citi blakusprodukti

B.   LOPKOPĪBAS PRODUKTI

162.   Govs piens

163.   Govs piena produkti

164.   Aitas piens

165.   Kazas piens

166.   Vilna

167.   Aitas piena produkti

168.   Kazas piena produkti

169.   Vistu olas (ieskaitot inkubējamās olas)

170.   Citi lopkopības produkti (pārdoti kūtsmēsli, pārošanas maksas, olas, izņemot vistu olas, u.c.)

313.   Medus un biškopības produkti: medus, medalus un citi biškopības produkti un blakusprodukti, ja iespējams, izteikti medus ekvivalenta centneros (= 100 kg)

171.   Dzīvnieku audzēšana saskaņā ar līgumu

Ieņēmumu summa par dzīvnieku audzēšanu saskaņā ar līgumu, kura galvenokārt atbilst maksai par sniegtajiem pakalpojumiem, īpašniekam neuzņemoties ekonomisko risku, kas parasti ir saistīts ar šo dzīvnieku audzēšanu vai nobarošanu.

Apakšpozīcijas, kas ietilpst 171. pozīcijā “Dzīvnieku audzēšana saskaņā ar līgumu”

Dati ir jāsniedz, ja tie ir pieejami lauku saimniecības pārskatos.

| 307. | Liellopi saskaņā ar līgumu |
| --- | --- |

307.

Liellopi saskaņā ar līgumu

| 308. | Aitas un/vai kazas saskaņā ar līgumu |
| --- | --- |

308.

Aitas un/vai kazas saskaņā ar līgumu

| 309. | Cūkas saskaņā ar līgumu |
| --- | --- |

309.

Cūkas saskaņā ar līgumu

| 310. | Mājputni saskaņā ar līgumu |
| --- | --- |

310.

Mājputni saskaņā ar līgumu

| 311. | Citi dzīvnieki saskaņā ar līgumu |
| --- | --- |

311.

Citi dzīvnieki saskaņā ar līgumu

C.   MEŽSAIMNIECĪBA

173.   Mežu platība

Zeme, ko sedz meži, ieskaitot stādaudzētavas, kas atrodas mežā, kā arī papeļu stādījumi. Atsevišķi koki, brikšņi un alejas neietilpst mežu zemē, to platība pieder pie blakus esošās zemes. Mežu zemi ņem vērā, ja to apsaimnieko attiecīgais īpašnieks, ja to uztur attiecīgās lauku saimniecības darbinieki ar lauku saimniecības iekārtām un/vai ja produktus, ko no tās iegūst, izlieto attiecīgajā lauku saimniecībā.

174.   Nocirsta meža materiāla pārdošana: summa par nocirsta meža materiāla realizāciju, ieskaitot izlietojumu lauku saimniecības vajadzībām pārskata gada laikā

175.   Koksnes uz celma pārdošana: summa, kas izsaka koksnes uz celma realizāciju pārskata gada laikā

176.   Citi mežsaimniecības produkti: pārdoto mežsaimniecības produktu vērtība, izņemot koksnes vērtību, (korķis, priežu sveķi u.c.)

D.   CITI PRODUKTI

172.   Ieņēmumi no lopbarības platību un ganību neregulāras iznomāšanas

177.   Līgumdarbs trešo personu labā, ieskaitot iekārtu iznomāšanu.

178.   Procenti par likvīdajiem aktīviem īpašnieka bankas kontā, kas vajadzīgi lauku saimniecības darbībai. Šo pozīciju neaizpilda, ja apgrozāmos līdzekļus nosaka brīvi (skatīt arī norādījumus par apgrozāmajiem līdzekļiem, 102. pozīcija).

179.   Ieņēmumi no tūrisma, ja tūrisms pārklājas ar saimniecības lauksaimniecības darbībām tiktāl, ka praksē nav iespējams tos nošķirt. Šeit ietilpst ieņēmumi no tūristiem (kempinga vietas, vasarnīcas, jāšanas aprīkojums, medības, zveja utt.). Attiecīgās izmaksas un darbaspēku nav iespējams nodalīt, un tāpēc viss tiek iekļauts atbilstošajās pozīcijās.

180.   Iepriekšējā pārskata gada ieņēmumu labojumi: attiecīgā gada laikā saņemtas summas, kas attiecas uz iepriekšējiem pārskata gadiem, kuras netika ņemtas vērā atbilstīgo gadu debeta summās. Dotācijas, subsīdijas un tiešais atbalsts, kas attiecas uz produktiem, dzīvniekiem, platību, izmaksām un negadījumiem, attiecībā uz pašreizējo pārskata gadu jāieraksta 112. līdz 118. pozīcijā, un attiecībā uz iepriekšējiem pārskata gadiem šim nolūkam izmantojams 483. kārtas numurs.

181.   Citi produkti un ienākumi, kas nav uzskaitīti iepriekš: darbinieku dzīvesvietas vērtība, kas iekļauta algā un ko samaksā natūrā (to aprēķina, pamatojoties uz attiecīgajām izmaksām), pamatlīdzekļu ražošana (aptuvenā vērtība visām pamatlīdzekļu ražošanas izmaksām, ko uzskata par kārtējām lauku saimniecības izmaksām: skatīt “Vispārīgo definīciju un norādījumu” b) punktu), saņemtā kompensācija, kuru nevar attiecināt ne uz ko atsevišķi vai kura atvilkta no izmaksām, u.c.

182.   Citas platības un to produkcija

182. pozīcija aptver visas pārējās platības, piemēram, piemājas dārzu, zemi, ko aizņem ēkas, ceļus, noliktavas, dīķus utt.

183.   Kopsumma: 120. līdz 182. pozīcijas un 313. līdz 314. pozīcijas kopsumma.

Tomēr attiecīgo platību summā neietilpst platības, ko izmanto secīgām kultūrām un sēnēm. Tādējādi platību summa ir kopējā lauku saimniecības platība.

K TABULAS SLEJAS

Produkti (1. sleja)

Produkti ir jānorāda iepriekš minēto numuru secībā.

Kultūraugu tips (2. aile)

Kultūraugu tipi un tiem atbilstošie kodi ir šādi:

| Kods 0 | : | Šo kodu izmanto lopkopības produkcijai, pārstrādātajai produkcijai, krājumiem un blakusproduktiem. |
| --- | --- | --- |

Kods 0

:

Šo kodu izmanto lopkopības produkcijai, pārstrādātajai produkcijai, krājumiem un blakusproduktiem.

| A. | Lauka dārzeņi (ieskaitot svaigos dārzeņus, melones un zemenes, ko audzē uz lauka augsekā ar laukaugiem; izņemot kultūras, ko audzē atmatā atstātā zemē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003).







  Kods 1 | : | Pamatkultūras neapūdeņotajās platībās
  Pamatkultūras ietver






  — | atsevišķas kultūras, t.i., kultūras, kuras pārskata gadā vienīgās audzē dotajā platībā, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Lauka dārzeņi (ieskaitot svaigos dārzeņus, melones un zemenes, ko audzē uz lauka augsekā ar laukaugiem; izņemot kultūras, ko audzē atmatā atstātā zemē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003).

Kods 1

:

Pamatkultūras neapūdeņotajās platībās

Pamatkultūras ietver

—

atsevišķas kultūras, t.i., kultūras, kuras pārskata gadā vienīgās audzē dotajā platībā,

| — | jauktos laukaugus kultūras, kuras sēj, audzē un novāc kopā un kuru gatavais produkts ir maisījums, |
| --- | --- |

—

jauktos laukaugus kultūras, kuras sēj, audzē un novāc kopā un kuru gatavais produkts ir maisījums,

| — | no kultūrām, kuras vienu pēc otras pārskata gada laikā audzē attiecīgajā platībā, tā kultūra, kura zemē paliek visilgāk. |
| --- | --- |

—

no kultūrām, kuras vienu pēc otras pārskata gada laikā audzē attiecīgajā platībā, tā kultūra, kura zemē paliek visilgāk.

Kods 2

:

Apvienotās kultūras neapūdeņotajās platībās

Kultūras, kuras kādu laiku aug uz vienas platības un parasti katra dod atsevišķu ražu pārskata gada laikā. Kopējo platību sadala šo kultūru starpā proporcionāli to faktiski aizņemtajai platībai.

Kods 3

:

Pēckultūras (secīgās kultūras) neapūdeņotajās platībās

Kultūras, kuras pēc kārtas pārskata gada laikā audzē attiecīgajā platībā un kuras neuzskata par pamatkultūrām.

Kods 6

:

Pamatkultūras vai apvienotās kultūras apūdeņotajās platībās

Kods 7

:

Pēckultūras apūdeņotajās platībās

Kultūru uzskata par apūdeņotu, ja parasti tai ūdens tiek piegādāts mākslīgi.

Šie divi kultūru tipi jānorāda, ja šī informācija ir pieejama pārskatā.

| B. | Dārzeņkopības un puķkopības kultūras atklātā laukā








  Kods 4 | : | Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē kā dārzeņkopības produktus atklātā laukā (skatīt 137. pozīciju) un atklātā laukā audzētās puķes un dekoratīvie augi (skatīt 140. pozīciju). |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Dārzeņkopības un puķkopības kultūras atklātā laukā

Kods 4

:

Svaigi dārzeņi, melones un zemenes, ko audzē kā dārzeņkopības produktus atklātā laukā (skatīt 137. pozīciju) un atklātā laukā audzētās puķes un dekoratīvie augi (skatīt 140. pozīciju).

| C. | Kultūras segtajās platībās








  Kods 5 | : | Svaigi dārzeņi, melones un zemenes segtajās platībās (skatīt 138. pozīciju), puķes un dekoratīvie augi (viengadīgie vai daudzgadīgie) segtajās platībās (skatīt 141. pozīciju), ilggadīgās kultūras segtajās platībās (skatīt 156. pozīciju). Ja nepieciešams, arī 143., 285. un 157. pozīcija. |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Kultūras segtajās platībās

Kods 5

:

Svaigi dārzeņi, melones un zemenes segtajās platībās (skatīt 138. pozīciju), puķes un dekoratīvie augi (viengadīgie vai daudzgadīgie) segtajās platībās (skatīt 141. pozīciju), ilggadīgās kultūras segtajās platībās (skatīt 156. pozīciju). Ja nepieciešams, arī 143., 285. un 157. pozīcija.

| D. | Kultūras, ko audzē uz zemes, kas atstāta atmatā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003








  Kods 8 | : | Kultūras atmatā atstātajās neapūdeņotajās platībās |
| --- | --- | --- | --- |
| Kods 9 | : | Kultūras atmatā atstātajās apūdeņotajās platībās |

D.

Kultūras, ko audzē uz zemes, kas atstāta atmatā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003

Kods 8

:

Kultūras atmatā atstātajās neapūdeņotajās platībās

Kods 9

:

Kultūras atmatā atstātajās apūdeņotajās platībās

| E. | Kultūraugi ar augstu enerģētisko vērtību








  Kods 10 | : | Kultūraugi ar augstu enerģētisko vērtību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantu neatkarīgi no tā, vai par tiem saņem atbalstu, izņemot “Nepārtikas kultūras atmatā atstātajā zemē”. |
| --- | --- | --- | --- |

E.

Kultūraugi ar augstu enerģētisko vērtību

Kods 10

:

Kultūraugi ar augstu enerģētisko vērtību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantu neatkarīgi no tā, vai par tiem saņem atbalstu, izņemot “Nepārtikas kultūras atmatā atstātajā zemē”.

Trūkstošie dati (3. aile)

| Kods 0 | : | Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu. |
| --- | --- | --- |
| Kods 1 | : | Kods 1 jānorāda, ja netiek norādīta platība, ko aizņem kāda kultūra (skatīt. 4. sleju), piemēram, ja pārdod tirgus augkopības produkciju, kas nopirkta kā augoša kultūra vai audzēta uz zemes, kuru nomā uz laiku līdz vienam gadam vai kuras noma ir gadījuma rakstura, kā arī – ja produkciju iegūst, pārstrādājot iepirktus dzīvnieku izcelsmes vai augu produktus. |
| Kods 2 | : | Kods 2 jānorāda attiecībā uz kultūrām, ko audzē saskaņā ar līgumu, ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju nevar noteikt (5. sleja). |
| Kods 3 | : | Ja pārdošanas apstākļu dēļ faktisko produkciju nevar noteikt un kultūras neaudzē saskaņā ar līgumu, šajā ailē jāieraksta kods 3. |
| Kods 4 | : | Kods 4 jāieraksta tad, ja trūkst datu par platību un faktisko produkciju. |
| Kods 8 | : | Kods 8 jāieraksta attiecībā uz produkta kodu 146, ja platību atstāj atmatā, lai ievērotu Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un to neapstrādā (ieskaitot zemi ar augu segumu). |

Kods 0

:

Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu.

Kods 1

:

Kods 1 jānorāda, ja netiek norādīta platība, ko aizņem kāda kultūra (skatīt. 4. sleju), piemēram, ja pārdod tirgus augkopības produkciju, kas nopirkta kā augoša kultūra vai audzēta uz zemes, kuru nomā uz laiku līdz vienam gadam vai kuras noma ir gadījuma rakstura, kā arī – ja produkciju iegūst, pārstrādājot iepirktus dzīvnieku izcelsmes vai augu produktus.

Kods 2

:

Kods 2 jānorāda attiecībā uz kultūrām, ko audzē saskaņā ar līgumu, ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju nevar noteikt (5. sleja).

Kods 3

:

Ja pārdošanas apstākļu dēļ faktisko produkciju nevar noteikt un kultūras neaudzē saskaņā ar līgumu, šajā ailē jāieraksta kods 3.

Kods 4

:

Kods 4 jāieraksta tad, ja trūkst datu par platību un faktisko produkciju.

Kods 8

:

Kods 8 jāieraksta attiecībā uz produkta kodu 146, ja platību atstāj atmatā, lai ievērotu Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un to neapstrādā (ieskaitot zemi ar augu segumu).

Platība (4. sleja)

Platība ir jānorāda āros (100 āri = 1 hektārs), izņemot gadījumu, kad zemi izmanto sēņu audzēšanai (139. pozīcija) un to norāda kvadrātmetros. Šo platību neiekļauj kopējā platībā (skatīt 183. pozīciju).

Šajā slejā ir jānorāda katra augkopības produkta attiecīgā platība, izņemot blakusproduktus (161., 284., 299. līdz 301. un 304. pozīcija) un dažus pārstrādes produktus (160. un 288. pozīcija). Nenorādot platību, norāda datus par produktiem, kas iegūti, pārstrādājot iepirktas kultūras un realizējamas kultūras produktus, kas iepirkti kā augoša kultūra vai izaudzēti uz zemes, kas neregulārā kārtā tiek nomāta mazāk nekā vienu gadu. 3. slejā (trūkst datu) jāieraksta kods 1.

Apakšpozīcijās, kas attiecas uz svaigiem dārzeņiem, melonēm un zemenēm (335. līdz 341. pozīcija), puķēm un dekoratīvajiem augiem (342. līdz 344. pozīcija), ko audzē kā dārzkopības produktus uz lauka vai segtā veidā, norāda attiecīgajai kultūrai faktiski izmantoto platību (aizņemtā platība). Piemērs: ja redīsus un pēc tam puravus audzē vienā 1 hektāru lielā dārzkopības produktu platībā atklātā laukā, 137. pozīcijā ierakstāmā pamata platība būtu 1 hektārs un apsētā platība būtu divreiz 1 hektārs, kas attiecīgi jāieraksta 339. un 336. pozīcijā. Ja šī informācija nav pieejama lauku saimniecības pārskatos, 3. slejā (trūkst datu) būtu jāieraksta kods 1.

Produkcija pārskata gadā (5. sleja)

Lopkopības un augkopības produkcijas daudzumi, kas saražoti pārskata gada laikā (izņemot varbūtējus zaudējumus uz lauka un fermā). Šos daudzumus norāda lauku saimniecības pamatproduktiem (izņemot blakusproduktus).

Attiecīgos daudzumus norāda centneros (100 kg), izņemot olas (169. pozīcija), ko norāda tūkstošos, un vīna un vīnam radniecīgus produktus (286. līdz 289. pozīcija un 292. līdz 295. pozīcija), ko izsaka hektolitros. Pat ja daudzums galvenajā 155. pozīcijā “Vīnogulāji” attiecas uz vīna produktiem, tas jānorāda centneros.

Attiecībā uz pienu norāda šķidrā piena daudzumu neatkarīgi no veida (krējums, sviests, siers utt.), kādā to pārdod, patērē vai izmanto kā atlīdzību natūrā vai lauku saimniecības vajadzībām. Pienu, kas izbarots teļiem, neieskaita produkcijā.

Ja pārdošanas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros nevar noteikt (skatīt augošu kultūru un saskaņā ar līgumu audzētu kultūru pārdošana), 3. slejā (trūkst datu) jāieraksta kods 2 attiecībā uz kultūrām, kas audzētas saskaņā ar līgumu, un kods 3 – pārējos gadījumos.

Sākuma novērtējums (6. aile)

Noliktavā glabātu produktu (krājumu) vērtība pārskata gada sākumā, izņemot lauksaimniecības dzīvniekus. Produktus novērtē pēc lauku saimniecības cenām uzskaites veikšanas dienā.

Pārdošana (7. sleja)

Kopējā pārdoto krājumos esošo vai gada laikā novākto produktu vērtība pārskata gada sākumā (neatkarīgi no tā, vai ieņēmumi ir gūti pārskata gada laikā).

Pārdoto produktu kopējā summā ietilpst lauku saimniecībai atpakaļ atdoto produktu vērtība (vājpiens, izspaidas utt.). Šo pēdējo minēto vērtību tāpat norāda lauku saimniecības izmaksās.

Varbūtējie kompensācijas maksājumi (piemēram, apdrošināšanas maksājumi sakarā ar krusas postījumiem), kas saņemti pārskata gada laikā, pieskaitāmi attiecīgo produktu pārdošanas summai, ja tos var attiecināt uz šo produktu ražošanu; pretējā gadījumā tos ieraksta 181. pozīcijā “Citi produkti un ieņēmumi”.

Dotācijas un subsīdijas, kas pārskata gada laikā saņemtas attiecībā uz produktiem, realizācijas kopējā summā neiekļauj; tās iekļauj 112. pozīcijā (skatīt norādījumus attiecībā uz šo pozīciju). Ja ir zināmas varbūtējas tirdzniecības izmaksas, tās neatskaita no realizācijas kopsummas, bet norāda 71. pozīcijā “Citas īpašas lopkopības izmaksas” vai 76. pozīcijā “Citas īpašas augkopības izmaksas”.

Lauku saimniecības patēriņš un atlīdzība natūrā (8. sleja)

Produkti, ko patērē īpašnieka mājsaimniecībā (to skaitā lauku saimniecībā saražotie produkti, ko izmanto ēdiena gatavošanai atpūtniekiem) un/vai izmanto maksājumiem natūrā par precēm un pakalpojumiem (to skaitā atlīdzība natūrā). Attiecīgos produktus vērtē pēc lauku saimniecības cenām.

Beigu novērtējums (9. aile)

Noliktavā glabāto produktu (krājumu) vērtība pārskata gada beigās, izņemot lauksaimniecības dzīvniekus. Produktus novērtē pēc lauku saimniecības cenām novērtēšanas dienā.

Izlietojums pašu vajadzībām lauku saimniecībā (10. sleja)

Pēc lauku saimniecības cenām izteikta to produktu vērtība, kuri ir noliktavās glabāto produktu krājumi pārskata gada sākumā un/vai kurus saražo attiecīgā gada laikā, un kurus lauku saimniecībā izmanto kā ražošanas līdzekļus attiecīgā gada laikā. Šeit ietilpst:

| — | lopbarība:
  pēc lauku saimniecības cenām izteikta to pārdodamo lauku saimniecības produktu (produktu, kurus pašlaik var pārdot) vērtība, kuri attiecīgā pārskata gada laikā izmantoti kā lopbarība. Lauku saimniecības salmus, kas izmantoti kūtī (lopbarībai un pakaišiem), ņem vērā vienīgi tad, ja tos var pārdot attiecīgajā reģionā un konkrētajā gadā. Pienu, kas izbarots teļiem, neieskaita lauku saimniecības patēriņā.
  Attiecīgos produktus novērtē pēc “lauku saimniecības” realizācijas cenas, |
| --- | --- |

—

lopbarība:

pēc lauku saimniecības cenām izteikta to pārdodamo lauku saimniecības produktu (produktu, kurus pašlaik var pārdot) vērtība, kuri attiecīgā pārskata gada laikā izmantoti kā lopbarība. Lauku saimniecības salmus, kas izmantoti kūtī (lopbarībai un pakaišiem), ņem vērā vienīgi tad, ja tos var pārdot attiecīgajā reģionā un konkrētajā gadā. Pienu, kas izbarots teļiem, neieskaita lauku saimniecības patēriņā.

Attiecīgos produktus novērtē pēc “lauku saimniecības” realizācijas cenas,

| — | sēklas materiāls:
  pēc lauku saimniecības cenām izteikta to pārdodamo lauku saimniecības produktu vērtība, kuri attiecīgā pārskata gada laikā izmantoti kā augu sēklas materiāls. |
| --- | --- |

—

sēklas materiāls:

pēc lauku saimniecības cenām izteikta to pārdodamo lauku saimniecības produktu vērtība, kuri attiecīgā pārskata gada laikā izmantoti kā augu sēklas materiāls.

L.   KVOTAS UN CITAS TIESĪBAS

Esošās kvotas apjoms pārskata gada beigās vienmēr jānorāda 9. slejā.

Jānorāda arī sākotnēji bez maksas iegūto kvotu pašreizējā tirgus vērtība, ja tās var pārdot bez zemes. Kvotas, kuras nevar pārdot bez atbilstošās zemes, uzrāda tikai G tabulā.

Daži dati, atsevišķi vai kā kopsummu sastāvdaļas, vienlaicīgi tiek iekļauti arī citās F, G un/vai K tabulas pozīcijās.

Jāizmanto šādas pozīcijas:

| 401. | Piens |
| --- | --- |

401.

Piens

| 402. | Piemaksas par zīdītājgovīm |
| --- | --- |

402.

Piemaksas par zīdītājgovīm

| 404. | Piemaksas par aitām un kazām reproduktīvā vecumā |
| --- | --- |

404.

Piemaksas par aitām un kazām reproduktīvā vecumā

| 421. | Cukurbietes |
| --- | --- |

421.

Cukurbietes

| 422. | Tabaka |
| --- | --- |

422.

Tabaka

| 423. | Cietes kartupeļi |
| --- | --- |

423.

Cietes kartupeļi

| 441. | Amonjaks |
| --- | --- |

441.

Amonjaks

| 442. | Organiskais mēslojums |
| --- | --- |

442.

Organiskais mēslojums

| 470. | Tiesības uz maksājumiem saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu (fakultatīvi) |
| --- | --- |

470.

Tiesības uz maksājumiem saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu (fakultatīvi)

| 499. | Citi |
| --- | --- |

499.

Citi

L TABULAS SLEJAS

Kvotas vai citas tiesības (l. sleja)

Kvotas vai tiesības pozīcija

Datu veids (2. sleja)

| Kods 1 | : | Ar aktīviem saistītie ieraksti: pirkšana un pārdošana |
| --- | --- | --- |
| Kods 2 | : | Ar ienākumiem saistītie ieraksti: kvotu līzings vai noma |

Kods 1

:

Ar aktīviem saistītie ieraksti: pirkšana un pārdošana

Kods 2

:

Ar ienākumiem saistītie ieraksti: kvotu līzings vai noma

(3. sleja): Neizmantots.

Maksājumi (4. sleja)

| | Attiecībā uz kodu 1 2. slejā:
  Samaksātā summa, pērkot kvotas vai citas tiesības. |
| --- | --- |

Attiecībā uz kodu 1 2. slejā:

Samaksātā summa, pērkot kvotas vai citas tiesības.

| | Attiecībā uz kodu 2 2. slejā:
  Samaksātā summa par kvotu vai citu tiesību līzingu vai nomu. Jāiekļauj arī samaksātajā nomas maksā F tabulas 85. pozīcijā (Samaksātā noma). |
| --- | --- |

Attiecībā uz kodu 2 2. slejā:

Samaksātā summa par kvotu vai citu tiesību līzingu vai nomu. Jāiekļauj arī samaksātajā nomas maksā F tabulas 85. pozīcijā (Samaksātā noma).

Ieņēmumi (5. sleja)

| | Attiecībā uz kodu 1 2. slejā:
  Saņemtā summa, pārdodot kvotas vai citas tiesības. |
| --- | --- |

Attiecībā uz kodu 1 2. slejā:

Saņemtā summa, pārdodot kvotas vai citas tiesības.

| | Attiecībā uz kodu 2 2. slejā:
  Saņemtā summa par kvotu vai citu tiesību iznomāšanu vai līzingu. Jāiekļauj arī K tabulas 181. pozīcijā (Citi produkti un ieņēmumi). |
| --- | --- |

Attiecībā uz kodu 2 2. slejā:

Saņemtā summa par kvotu vai citu tiesību iznomāšanu vai līzingu. Jāiekļauj arī K tabulas 181. pozīcijā (Citi produkti un ieņēmumi).

Sākuma novērtējums (6. sleja)

| | Attiecībā uz kodu 1 2. slejā:
  Lauksaimnieka īpašumā esošo kvotu, kas sākotnēji iegūtas bez maksas vai pirktas, vērtība pārskata perioda sākumā jānorāda pašreizējā tirgus vērtībā, ja kvotas var pārdot atsevišķi no attiecīgās zemes. |
| --- | --- |

Attiecībā uz kodu 1 2. slejā:

Lauksaimnieka īpašumā esošo kvotu, kas sākotnēji iegūtas bez maksas vai pirktas, vērtība pārskata perioda sākumā jānorāda pašreizējā tirgus vērtībā, ja kvotas var pārdot atsevišķi no attiecīgās zemes.

| | Attiecībā uz kodu 2 2. slejā:
  Neizmanto. |
| --- | --- |

Attiecībā uz kodu 2 2. slejā:

Neizmanto.

Amortizācija (7. sleja)

Kvotu un citu tiesību amortizāciju var uzrādīt šajā slejā. Tomēr kvotu un citu tiesību amortizācija nav jāuzrāda G tabulā (340. pozīcijā).

Beigu novērtējums (8. sleja)

| | Attiecībā uz kodu 1 2. slejā:
  Lauksaimnieka īpašumā esošo kvotu, kas sākotnēji iegūtas bez maksas vai pirktas, vērtība pārskata perioda beigās jānorāda pašreizējā tirgus vērtībā, ja kvotas var pārdot atsevišķi no attiecīgās zemes. |
| --- | --- |

Attiecībā uz kodu 1 2. slejā:

Lauksaimnieka īpašumā esošo kvotu, kas sākotnēji iegūtas bez maksas vai pirktas, vērtība pārskata perioda beigās jānorāda pašreizējā tirgus vērtībā, ja kvotas var pārdot atsevišķi no attiecīgās zemes.

| | Attiecībā uz kodu 2 2. slejā:
  Neizmanto. |
| --- | --- |

Attiecībā uz kodu 2 2. slejā:

Neizmanto.

Daudzums (9. sleja)

Izmantojamās vienības ir:

| — | 401., 421. līdz 441. pozīcijai: centneri, |
| --- | --- |

—

401., 421. līdz 441. pozīcijai: centneri,

| — | 442. pozīcijā: centneri vai dzīvnieku skaits, ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos, |
| --- | --- |

—

442. pozīcijā: centneri vai dzīvnieku skaits, ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos,

| — | 402. un 404. pozīcijā: piemaksu pamatvienību skaits, |
| --- | --- |

—

402. un 404. pozīcijā: piemaksu pamatvienību skaits,

| — | 470. pozīcijā: tiesību skaits, |
| --- | --- |

—

470. pozīcijā: tiesību skaits,

| — | 499. pozīcijā: nav ieraksta. |
| --- | --- |

—

499. pozīcijā: nav ieraksta.

Nodokļi, papildus nodevas (10. sleja)

Uzrāda tikai vienreiz, kods 2 = 2. sleja

401. pozīcijā: papildus nodeva par pienu, ar ko apliek ražošanu pārskata gadā, pretējā gadījumā samaksātā summa.

M.   TIEŠIE MAKSĀJUMI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (600. līdz 680. pozīcija un 700. līdz 772. pozīcija) (6)

600.   Platībmaksājumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003

Platībmaksājumu kopsumma jāuzrāda arī J tabulā ar kodu 600. Tā iekļauj arī platībmaksājumus par atmatā atstāto zemi un atbalstu par kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību.

600. pozīcijas sīka informācija:

621. līdz 638. pozīciju uzrāda kultūrām apūdeņotajās platībās tikai tad, ja tās ir īpaši uzsvērtas valsts reģionalizācijas plānā. Tādā gadījumā platības un maksājumi jāizslēdz no 601. līdz 618. pozīcijas. Ja apūdeņotās platības nav īpaši uzsvērtas valsts reģionalizācijas plānā, tās tiek ietvertas 601. līdz 618. pozīcijā.

601.   Platību maksājumi par neapūdeņotajām platībām

4. slejā “Pamatvienību skaits maksājumiem”: 602. līdz 618. pozīcijas summa, neskaitot 608., 614. un 618. pozīciju, ja tās pašas pamatvienības ir reģistrētas arī citā pozīcijā M tabulā. 5. slejā “Kopējais atbalsts”: 602. līdz 618. pozīcijas summa.

Dažādās apakšpozīcijas jāaizpilda vismaz tad, ja dalībvalsts savā reģionalizācijas plānā ir noteikusi atšķirīgu kompensāciju shēmu (attiecībā uz references ražību, atbalsta summu par vienību, kopējo prasībām atbilstošo platību) dažādām kultūrām, par kurām pienākas maksājumi.

602.   Platībmaksājumi par graudaugiem

603.   Platībmaksājumi par eļļas augiem

604.   Platībmaksājumi par proteīnkultūrām

605.   Platībmaksājumi par graudaugiem skābbarībai

606.   Platībmaksājumi par kukurūzu

607.   Platībmaksājumi par kukurūzu skābbarībai

608.   Piemaksa attiecībā uz platībmaksājumiem par cietajiem kviešiem tradicionālajos audzēšanas reģionos vai īpašs atbalsts par cieto kviešu audzēšanu saskaņā ar aprakstu Regulā (EK) Nr. 1782/2003.

609.   Platībmaksājumi par citām laukaugu kultūrām

611.   Platībmaksājumi par zāles skābbarību

612.   Platībmaksājumi par šķiedras liniem

613.   Platībmaksājumi par šķiedras kaņepēm

614.   Piemaksa par proteīnkultūrām (ja nav iekļauta 604. pozīcijā)

618.   Īpašā piemaksa par cieto kviešu kvalitāti (ja nav iekļauta 608. pozīcijā)

621.   Platībmaksājumi par apūdeņotajām platībām

4. slejā “Pamatvienību skaits maksājumiem”: 622. līdz 638. pozīcijas summa, neskaitot 628., 634. un 638. pozīciju, ja tās pašas pamatvienības ir reģistrētas arī citā pozīcijā M tabulā. 5. slejā “Kopējais atbalsts”: 622. līdz 638. pozīcijas summa.

Dažādās apakšpozīcijas jāaizpilda vismaz, ja dalībvalsts savā reģionalizācijas plānā ir noteikusi atšķirīgu kompensāciju shēmu (attiecībā uz references ražību, atbalsta summu par vienību, kopējo prasībām atbilstošo platību dažādām kultūrām, par kurām ir tiesības pretendēt uz maksājumu).

622.   Platībmaksājumi par graudaugiem apūdeņotajās platībās

623.   Platībmaksājumi par eļļas augiem apūdeņotajās platībās

624.   Platībmaksājumi par proteīnkultūrām apūdeņotajās platībās

625.   Platībmaksājumi par skābbarības graudaugiem apūdeņotajās platībās

626.   Platībmaksājumi par kukurūzu apūdeņotajās platībās

627.   Platībmaksājumi par skābbarības kukurūzu apūdeņotajās platībās

628.   Piemaksa attiecībā uz platībmaksājumiem par cietajiem kviešiem tradicionālajos audzēšanas reģionos vai īpašs atbalsts par cieto kviešu audzēšanu saskaņā ar aprakstu Regulā (EK) Nr. 1782/2003

629.   Platībmaksājumi par citām laukaugu kultūrām apūdeņotajās platībās

632.   Platībmaksājumi par šķiedras liniem apūdeņotajās platībās

633.   Platībmaksājumi par šķiedras kaņepēm apūdeņotajās platībās

634.   Piemaksa par proteīnaugiem apūdeņotajās platībās (ja nav iekļauta 624. pozīcijā)

638.   Īpašā piemaksa par cieto kviešu kvalitāti apūdeņotajās platībās (ja nav iekļauta 628. pozīcijā)

650.   Platībmaksājumi par atmatā atstātajām platībām

655.   Atbalsts kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību

670.   Vienotā maksājuma shēma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003

4. slejā “Pamatvienību skaits maksājumiem”: 671. līdz 673. pozīcijas summa. 5. slejā “kopējais atbalsts”: 671. līdz 674. pozīcijas summa.

Atbalsta kopsumma saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu ir jāuzrāda arī J tabulā ar kodu 670.

670. pozīcijas sīka informācija:

| Pozīcijas | Pamatvienību skaits maksājumiem | Atbalsta summa kopā |
| --- | --- | --- |
| 671 | Atbalsts saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu, izņemot to, kas norādīts 672. līdz 674. pozīcijā; ietver arī maksājumus par zālaugu platībām/pastāvīgajām ganībām un atstāšanu atmatā, ja nav diferencēti | Obligāts | Obligāts |
| 672 | Maksājumi saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu par zālaugu platībām/pastāvīgajām ganībām | Fakultatīvi | Fakultatīvi |
| 673 | Maksājumi saskaņā ar vienoto paltībmaksājuma shēmu par atmatā atstātajām platībām | Fakultatīvi | Fakultatīvi |
| 674 | Maksājumi saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu, pamatojoties uz īpašām tiesībām | Obligāts | Obligāts |

Pozīcijas

Pamatvienību skaits maksājumiem

Atbalsta summa kopā

671

Atbalsts saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu, izņemot to, kas norādīts 672. līdz 674. pozīcijā; ietver arī maksājumus par zālaugu platībām/pastāvīgajām ganībām un atstāšanu atmatā, ja nav diferencēti

Obligāts

Obligāts

672

Maksājumi saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu par zālaugu platībām/pastāvīgajām ganībām

Fakultatīvi

Fakultatīvi

673

Maksājumi saskaņā ar vienoto paltībmaksājuma shēmu par atmatā atstātajām platībām

Fakultatīvi

Fakultatīvi

674

Maksājumi saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu, pamatojoties uz īpašām tiesībām

Obligāts

Obligāts

680.   Vienotā platībmaksājuma shēma saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003

Atbalsta kopsumma saskaņā ar vienoto platībmaksājuma shēmu ir jāuzrāda arī J tabulā ar kodu 680.

700.   Tiešie maksājumi par liellopu gaļu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003

Tiešo maksājumu kopsumma par liellopu gaļu ir jāuzrāda arī J tabulā ar kodu 700.

Turpmāk iekļautajā tabulā norādītas pozīcijas visiem tiešo maksājumu veidiem par liellopu gaļu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003.

| Pozīcijas | Pamatvienību skaits maksājumiem | Atbalsta summa kopā |
| --- | --- | --- |
| 700 | Kopējie maksājumi par liellopu gaļu
  (710., 720., 730., 740., 750., 760. pozīcijas summa) | — | Obligāts |
| 710 | Īpašā piemaksa
  (711. un 715. pozīcijas summa) | Obligāts | Obligāts |
| 711 | Īpašā piemaksa par buļļiem | Obligāts | Obligāts |
| 715 | Īpašā piemaksa par vēršiem | Obligāts | Obligāts |
| 730 | Piemaksa par zīdītājgovīm
  (731. un 735. pozīcijas summa) | — | Obligāts |
| 731 | Piemaksa par zīdītājgovīm piemērota zīdītājgovīm un telēm | Obligāts | Obligāts |
| 735 | Piemaksa par zīdītājgovīm: valsts papildu piemaksa | Obligāts | Obligāts |
| 740 | Kaušanas piemaksa
  (741. un 742. pozīcijas summa) | — | Obligāts |
| 741 | Kaušanas piemaksa: 1 līdz 7 mēneši | Fakultatīvi | Obligāts |
| 742 | Kaušanas piemaksa: 8 mēneši un vairāk | Obligāts | Obligāts |
| 750 | Ekstensifikācijas maksājums | Obligāts | Obligāts |
| 760 | Papildu maksājumi (valstij piešķirtais finansējums) | — | Obligāts |

Pozīcijas

Pamatvienību skaits maksājumiem

Atbalsta summa kopā

700

Kopējie maksājumi par liellopu gaļu

(710., 720., 730., 740., 750., 760. pozīcijas summa)

—

Obligāts

710

Īpašā piemaksa

(711. un 715. pozīcijas summa)

Obligāts

Obligāts

711

Īpašā piemaksa par buļļiem

Obligāts

Obligāts

715

Īpašā piemaksa par vēršiem

Obligāts

Obligāts

730

Piemaksa par zīdītājgovīm

(731. un 735. pozīcijas summa)

—

Obligāts

731

Piemaksa par zīdītājgovīm piemērota zīdītājgovīm un telēm

Obligāts

Obligāts

735

Piemaksa par zīdītājgovīm: valsts papildu piemaksa

Obligāts

Obligāts

740

Kaušanas piemaksa

(741. un 742. pozīcijas summa)

—

Obligāts

741

Kaušanas piemaksa: 1 līdz 7 mēneši

Fakultatīvi

Obligāts

742

Kaušanas piemaksa: 8 mēneši un vairāk

Obligāts

Obligāts

750

Ekstensifikācijas maksājums

Obligāts

Obligāts

760

Papildu maksājumi (valstij piešķirtais finansējums)

—

Obligāts

770.   Piena ražošanas piemaksa, ieskaitot papildmaksājumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003

| Pozīcija | Pamatvienību skaits maksājumiem | Atbalsta summa kopā |
| --- | --- | --- |
| 770. | Piena ražošanas piemaksa un papildu maksājumi (771. un 772. pozīcijas summa) | Obligāts | Obligāts |
| 771. | Piena ražošanas piemaksa | Fakultatīvi | Fakultatīvi |
| 772. | Papildmaksājumi | Fakultatīvi | Fakultatīvi |

Pozīcija

Pamatvienību skaits maksājumiem

Atbalsta summa kopā

770.

Piena ražošanas piemaksa un papildu maksājumi (771. un 772. pozīcijas summa)

Obligāts

Obligāts

771.

Piena ražošanas piemaksa

Fakultatīvi

Fakultatīvi

772.

Papildmaksājumi

Fakultatīvi

Fakultatīvi

M TABULAS SLEJAS

Produkti vai produktu kombinācija (1. sleja)

(2. un 3. sleja): Neizmantots.

Pamatvienību skaits maksājumiem (4. aile).

600. līdz 655. un 680. pozīcijā platība āros jānorāda attiecībā uz ražotājam maksājamo atbalstu. 710. līdz 750. pozīcijā jāuzrāda to dzīvnieku skaits, par kuriem saņem maksājumus. 670. līdz 673. pozīcijā jāuzrāda aktivēto tiesību skaits, izteikts āros. 674. pozīcijā jānorāda īpašo tiesību skaits. 770. līdz 772. pozīcijā jāuzrāda individuālais references daudzums (centneros).

Kopējais atbalsts (5. sleja)

Kopā saņemtā atbalsta vai tā atbalsta, kam tiesības noteiktas pārskata gada laikā, summa.

References daudzums (6. sleja)

602. līdz 613., 622. līdz 633. un 650. pozīcijā jānorāda kultūraugu references ražība (kilogramos uz hektāru), kas izmantota saņemamo piemaksu aprēķināšanai. Ja šādi dati nav pieejami saimniecības grāmatvedībā, tos var aizpildīt sadarbības aģentūras, izmantojot reģionālos datus, ņemot vērā saimniecības atrašanās vietu.

(7. līdz 10. sleja): Neizmantots.

N.   DATI PAR LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU IEPIRKŠANU UN PĀRDOŠANU

Lauksaimniecības dzīvnieku kategorijas ir jānorāda, izmantojot koda numurus 22 līdz 50, kas atbilst D tabulā izmantotajām to pašu lauksaimniecības dzīvnieku kategoriju pozīcijām.

Atsevišķas iepirkuma un realizācijas summas pa dzīvnieku sugām (zirgu dzimtas dzīvnieki, liellopi, aitas, kazas, cūkas, mājputni un citi dzīvnieki) ir jāieraksta E tabulā.

N TABULAS SLEJAS

Lauksaimniecības dzīvnieku kategorija (1. sleja)

Atbilstīgi D tabulā izmantotajām pozīcijām.

(2. un 3. sleja): Neizmantots.

Iepirkto dzīvnieku skaits (4. sleja)

Norādīts dzīvnieku skaits.

Iegādātie lauksaimniecības dzīvnieki (5. sleja)

Pārskata gada laikā iepirkto lauksaimniecības dzīvnieku kopskaits (ieskaitot iepirkuma izmaksas). Saistītās dotācijas un subsīdijas neatskaita no minēto iepirkumu summas; tās norāda 116. pozīcijā (skatīt norādījumus par šo pozīciju).

Pārdoto dzīvnieku skaits (6. sleja)

Norādīts dzīvnieku skaits.

Pārdotie lauksaimniecības dzīvnieki (7. sleja)

Pārskata gada laikā pārdoto lauksaimniecības dzīvnieku kopskaits. Saistītās dotācijas un subsīdijas neietilpst minētajā realizācijas summā, bet tās norāda 112. pozīcijā (skatīt norādījumus par šo pozīciju). Ja ir zināmas varbūtējas tirdzniecības izmaksas, tās neatskaita no attiecīgās realizācijas kopsummas, bet norāda 71. pozīcijā “Citas īpašas lopkopības izmaksas”.

(8. līdz 10. sleja): Neizmantots.

---

(1)  OV L 205, 13.7.1982., 5. lpp.

(2)  OV L 220, 7.8.1985., 1. lpp.

(3)  OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.

(4)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(5)  OV L 345, 20.11.2004., 1. lpp.

(6)  Attiecīgā gadījumā šos kodus var izmantot valsts papildu tiešajiem maksājumiem Bulgārijā, Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Maltā, Lietuvā, Ungārijā, Polijā, Rumānijā, Slovākijā un Slovēnijā.

---

III PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EEK) Nr. 2237/77 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | — |
| — | 2. pants |
| 3. pants | — |
| — | 3. pants |
| — | 4. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| III pielikums | — |
| — | III pielikums |

Regula (EEK) Nr. 2237/77

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

—

—

2. pants

3. pants

—

—

3. pants

—

4. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

—

—

III pielikums

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 4.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/70

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 11. marts)

par valsts atbalstu C 15/07 (ex NN 20/07), ko Itālija īstenojusi, piešķirot nodokļu atvieglojumus konkrētām pārstrukturētām kredītiestādēm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 869)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/711/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem pantiem (1), un ņemot vēra viņu apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003. gada 24. decembrī Itālijas parlaments pieņēma 2003. gada 24. decembra likumu Nr. 350 (Likums 350/2003) (2), kura 2. panta 26. punkts paredz īpašu shēmu nodokļu likmju pielīdzināšanai attiecībā uz atsevišķu pārstrukturētu vai pārstrukturējamu kredītiestāžu aktīviem saskaņā ar iepriekšējo – 1990. gada 30. jūlija Likumu Nr. 218 (Likums 218/1990) par Itālijas valstij piederošā banku sektora privatizāciju. |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 24. decembrī Itālijas parlaments pieņēma 2003. gada 24. decembra likumu Nr. 350 (Likums 350/2003) (2), kura 2. panta 26. punkts paredz īpašu shēmu nodokļu likmju pielīdzināšanai attiecībā uz atsevišķu pārstrukturētu vai pārstrukturējamu kredītiestāžu aktīviem saskaņā ar iepriekšējo – 1990. gada 30. jūlija Likumu Nr. 218 (Likums 218/1990) par Itālijas valstij piederošā banku sektora privatizāciju.

| (2) | Itālijas iestādes nepaziņoja Komisijai par valsts atbalsta shēmas izskatīšanu saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu. Komisija tomēr ir uzsākusi iepriekšminētās shēmas pārbaudi. |
| --- | --- |

(2)

Itālijas iestādes nepaziņoja Komisijai par valsts atbalsta shēmas izskatīšanu saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu. Komisija tomēr ir uzsākusi iepriekšminētās shēmas pārbaudi.

| (3) | Vēstulē, kas datēta ar 2005. gada 26. septembri (D/57424), Komisija lūdza Itālijas iestādēm nosūtīt visu informāciju, kas nepieciešama, lai novērtētu shēmas saderību ar noteikumiem par valsts atbalstu un tās likumību no EK līguma 88. panta 3. punktā noteiktās prasības viedokļa – iepriekš informēt par jebkāda valsts atbalsta sniegšanas projektu. |
| --- | --- |

(3)

Vēstulē, kas datēta ar 2005. gada 26. septembri (D/57424), Komisija lūdza Itālijas iestādēm nosūtīt visu informāciju, kas nepieciešama, lai novērtētu shēmas saderību ar noteikumiem par valsts atbalstu un tās likumību no EK līguma 88. panta 3. punktā noteiktās prasības viedokļa – iepriekš informēt par jebkāda valsts atbalsta sniegšanas projektu.

| (4) | Vēstulē, kas datēta ar 2005. gada 29. novembri (A/39913), Itālija sniedza prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(4)

Vēstulē, kas datēta ar 2005. gada 29. novembri (A/39913), Itālija sniedza prasīto informāciju.

| (5) | Vēstulē, kas datēta ar 2006. gada 31. martu, Komisija Itālijai pieprasīja papildu paskaidrojumus attiecībā uz to, vai konkrētā atbalsta shēma uzskatāma par valsts atbalstu, un attiecībā uz tās saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(5)

Vēstulē, kas datēta ar 2006. gada 31. martu, Komisija Itālijai pieprasīja papildu paskaidrojumus attiecībā uz to, vai konkrētā atbalsta shēma uzskatāma par valsts atbalstu, un attiecībā uz tās saderību ar kopējo tirgu.

| (6) | Vēstulē, kas datēta ar 2006. gada 5. maiju (A/33466), Itālija sniedza prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Vēstulē, kas datēta ar 2006. gada 5. maiju (A/33466), Itālija sniedza prasīto informāciju.

| (7) | Komisija 2006. gada 3. jūlijā tikās ar Itālijas iestādēm, lai pārrunātu izskatāmās nodokļu atlaižu shēmas funkcionēšanu un pamatojumu. Tikšanās laikā Komisija ņēma vērā Itālijas iestāžu sniegtos paskaidrojumus, tomēr Komisijai netika kliedētas zināmas šaubas par to, vai minētā atbalsta shēma uzskatāma par valsts atbalstu, un par tās saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2006. gada 3. jūlijā tikās ar Itālijas iestādēm, lai pārrunātu izskatāmās nodokļu atlaižu shēmas funkcionēšanu un pamatojumu. Tikšanās laikā Komisija ņēma vērā Itālijas iestāžu sniegtos paskaidrojumus, tomēr Komisijai netika kliedētas zināmas šaubas par to, vai minētā atbalsta shēma uzskatāma par valsts atbalstu, un par tās saderību ar kopējo tirgu.

| (8) | Vēstulē, kas datēta ar 2006. gada 28. jūliju (A/36106), Itālijas valsts iestādes kopsavilkuma veidā izklāstīja Itālijas sniegto informāciju un paskaidrojumu attiecībā uz 2006. gada 3. jūlija tikšanos. |
| --- | --- |

(8)

Vēstulē, kas datēta ar 2006. gada 28. jūliju (A/36106), Itālijas valsts iestādes kopsavilkuma veidā izklāstīja Itālijas sniegto informāciju un paskaidrojumu attiecībā uz 2006. gada 3. jūlija tikšanos.

| (9) | Vēstulē, kas datēta ar 2007. gada 30. maiju (D/203295), Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu attiecībā uz atbalsta pasākumiem uzsākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā. Lēmumā, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), Komisija uzaicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus attiecībā uz oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(9)

Vēstulē, kas datēta ar 2007. gada 30. maiju (D/203295), Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu attiecībā uz atbalsta pasākumiem uzsākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā. Lēmumā, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), Komisija uzaicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus attiecībā uz oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

| (10) | Vēstulē, kas datēta ar 2007. gada 5. jūliju (A/35808), Itālijas valsts iestādes iesniedza savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(10)

Vēstulē, kas datēta ar 2007. gada 5. jūliju (A/35808), Itālijas valsts iestādes iesniedza savus apsvērumus.

| (11) | Komisija ir saņēmusi apsvērumus arī no ieinteresētajām pusēm, jo īpaši no banku grupas Paribar, kurā ietilpst Banca Nazionale del Lavoro, un no banku grupas UniCredit, kurā ietilpst Capitalia, Banca di Roma un Banco di Sicilia. |
| --- | --- |

(11)

Komisija ir saņēmusi apsvērumus arī no ieinteresētajām pusēm, jo īpaši no banku grupas Paribar, kurā ietilpst Banca Nazionale del Lavoro, un no banku grupas UniCredit, kurā ietilpst Capitalia, Banca di Roma un Banco di Sicilia.

| (12) | Ar vēstulēm, kas datētas attiecīgi ar 2007. gada 3. oktobri (D/53926) un 2007. gada 22. novembri (D/54681), Komisija informēja Itālijas iestādes par ieinteresēto pušu izteiktajiem apsvērumiem un lūdza Itāliju sniegt savus apsvērumus. Vēstulēs, kas datētas ar 2007. gada 5. novembri (A/39031) un 2007. gada 21. decembri (A/40631), Itālijas iestādes paziņoja Komisijai, ka tām nav papildu apsvērumu vai komentāru, ko sniegt. |
| --- | --- |

(12)

Ar vēstulēm, kas datētas attiecīgi ar 2007. gada 3. oktobri (D/53926) un 2007. gada 22. novembri (D/54681), Komisija informēja Itālijas iestādes par ieinteresēto pušu izteiktajiem apsvērumiem un lūdza Itāliju sniegt savus apsvērumus. Vēstulēs, kas datētas ar 2007. gada 5. novembri (A/39031) un 2007. gada 21. decembri (A/40631), Itālijas iestādes paziņoja Komisijai, ka tām nav papildu apsvērumu vai komentāru, ko sniegt.

2.   SHĒMAS APRAKSTS

2.1.   Kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli

| (13) | Itālijas nodokļu sistēmai ir vairāki kopīgi principi ar vairākumu moderno nodokļu sistēmu attiecībā uz uzņēmējsabiedrību aplikšanu ar nodokļiem: uzņēmumu aplikšana ar ienākumu nodokli attiecas uz lielāko daļu juridisko personu (pārsvarā komercsabiedrības), lai gan ir iespējams piemērot nodokļu sistēmas pārredzamību – obligātu vai fakultatīvu – attiecībā uz noteiktām personām, kas nav juridiskās personas, ka arī dažiem personālsabiedrību veidiem. Tās sabiedrības akcionāri, uz kuru attiecas aplikšana ar nodokļiem, ir apliekami ar nodokli atsevišķi no sabiedrības, kurā tie piedalās, un viņi ir pakļauti kapitāla pieauguma un dividenžu nodoklim attiecībā uz sabiedrības kapitālu, kas viņiem pieder, lai gan ir iespējams piemērot mehānismus, kuri atvieglo dubultās aplikšanas iespaidu attiecībā uz ienākumiem, kas saistīti ar piederošajām akcijām. Sabiedrības kapitāla pieaugums tāpat tiek aplikts ar nodokli, kad tas tiek panākts vai fiskāli atzīts. Sabiedrības pasīvie (apmaksājamie) procenti ir atskaitāmi, tomēr tas neattiecas uz kapitāla izmaksām, līdz ar to vienreizēja aplikšana tiek veikta tikai debeta turētāju līmenī (uz nodokļu likmi debeta turētāju līmenī) par saņemtajiem procentu maksājumiem, un tiek veikta dubulta aplikšana sabiedrības līmenī, un – vismaz principā – akcionāru līmenī attiecībā uz dividendēm, kas ir saistītas ar akcionāram piederošajām akcijām. |
| --- | --- |

(13)

Itālijas nodokļu sistēmai ir vairāki kopīgi principi ar vairākumu moderno nodokļu sistēmu attiecībā uz uzņēmējsabiedrību aplikšanu ar nodokļiem: uzņēmumu aplikšana ar ienākumu nodokli attiecas uz lielāko daļu juridisko personu (pārsvarā komercsabiedrības), lai gan ir iespējams piemērot nodokļu sistēmas pārredzamību – obligātu vai fakultatīvu – attiecībā uz noteiktām personām, kas nav juridiskās personas, ka arī dažiem personālsabiedrību veidiem. Tās sabiedrības akcionāri, uz kuru attiecas aplikšana ar nodokļiem, ir apliekami ar nodokli atsevišķi no sabiedrības, kurā tie piedalās, un viņi ir pakļauti kapitāla pieauguma un dividenžu nodoklim attiecībā uz sabiedrības kapitālu, kas viņiem pieder, lai gan ir iespējams piemērot mehānismus, kuri atvieglo dubultās aplikšanas iespaidu attiecībā uz ienākumiem, kas saistīti ar piederošajām akcijām. Sabiedrības kapitāla pieaugums tāpat tiek aplikts ar nodokli, kad tas tiek panākts vai fiskāli atzīts. Sabiedrības pasīvie (apmaksājamie) procenti ir atskaitāmi, tomēr tas neattiecas uz kapitāla izmaksām, līdz ar to vienreizēja aplikšana tiek veikta tikai debeta turētāju līmenī (uz nodokļu likmi debeta turētāju līmenī) par saņemtajiem procentu maksājumiem, un tiek veikta dubulta aplikšana sabiedrības līmenī, un – vismaz principā – akcionāru līmenī attiecībā uz dividendēm, kas ir saistītas ar akcionāram piederošajām akcijām.

| (14) | Sabiedrības akcijas iegāde no akcionāra puses neietekmē sabiedrības aktīvu nodokļu bāzi. No otras puses, sabiedrības aktīvu cesija parasti rada kapitāla pieaugumu vai zaudējumus, kas tiek aplikti ar nodokli cedējošās sabiedrības līmenī. Ņemot vērā, ka nodoklis par aktīvu cesiju parasti tiek maksāts uzreiz, tomēr fiskālie labumi no cedēto aktīvu vērtības pieauguma tiek gūti tikai laika gaitā (periodiskā amortizācija), aktīvu cesijas aplikšana ar nodokli sabiedrības līmeni vairumā gadījumu rada kopējās nodokļu nastas pieaugumu sabiedrībā–pārdevējā un sabiedrībā–pircējā. |
| --- | --- |

(14)

Sabiedrības akcijas iegāde no akcionāra puses neietekmē sabiedrības aktīvu nodokļu bāzi. No otras puses, sabiedrības aktīvu cesija parasti rada kapitāla pieaugumu vai zaudējumus, kas tiek aplikti ar nodokli cedējošās sabiedrības līmenī. Ņemot vērā, ka nodoklis par aktīvu cesiju parasti tiek maksāts uzreiz, tomēr fiskālie labumi no cedēto aktīvu vērtības pieauguma tiek gūti tikai laika gaitā (periodiskā amortizācija), aktīvu cesijas aplikšana ar nodokli sabiedrības līmeni vairumā gadījumu rada kopējās nodokļu nastas pieaugumu sabiedrībā–pārdevējā un sabiedrībā–pircējā.

| (15) | Sabiedrības aktīvu cesija akcionāriem tāpat nosaka ar cedēto aktīvu saistīto kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli, jo attiecīgi pieaug arī akcionāru saņemto aktīvu nodokļu bāze, it īpaši tad, ja akcionāri pieder pie attiecīgās sabiedrības, jo nav iespējams reģistrēt aktīvu vērtības pieaugumu, ja netiek veikta kapitāla pieauguma fiskālā atzīšana pašas sabiedrības līmenī. |
| --- | --- |

(15)

Sabiedrības aktīvu cesija akcionāriem tāpat nosaka ar cedēto aktīvu saistīto kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli, jo attiecīgi pieaug arī akcionāru saņemto aktīvu nodokļu bāze, it īpaši tad, ja akcionāri pieder pie attiecīgās sabiedrības, jo nav iespējams reģistrēt aktīvu vērtības pieaugumu, ja netiek veikta kapitāla pieauguma fiskālā atzīšana pašas sabiedrības līmenī.

2.2.   Aktīvu pārvērtēšana un pārvērtēšana vispār

| (16) | Sabiedrības aktīvu pārvērtēšana ir grāmatvedības operācija, ar kuru sabiedrības bilancē ierakstīto ilglietojamo aktīvu vērtība tiek pielīdzināta to pašreizējai vērtībai (tā kā parasti uz tiem attiecas amortizācija, ilglietojamo aktīvu grāmatvedības vērtība laika gaitā samazinās, kamēr to tirgus vērtība var palikt nemainīga un līdz ar to izrādīties lielāka par atlikušo grāmatvedības vērtību to vērtības pieauguma rezultātā). No brīža, kad vairs nevajadzētu reģistrēt sabiedrības aktīvu grāmatvedības vērtības pieaugumu, neveicot panāktā kapitāla pieauguma fiskālo atzīšanu pašas sabiedrības līmenī, pārvērtēšanas radītais pārpalikums ir jāuzskata par ilglietojamo aktīvu vērtības pieaugumu, kas var tikt amortizēts ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā attiecīgie aktīvi. Turklāt šādu (pārvērtētu) aktīvu pārdošanas brīdī panāktais kapitāla pieaugums būs mazāks, jo mazāka būs starpība starp pārdošanā saņemto summu un aktīvu grāmatvedības vērtību. |
| --- | --- |

(16)

Sabiedrības aktīvu pārvērtēšana ir grāmatvedības operācija, ar kuru sabiedrības bilancē ierakstīto ilglietojamo aktīvu vērtība tiek pielīdzināta to pašreizējai vērtībai (tā kā parasti uz tiem attiecas amortizācija, ilglietojamo aktīvu grāmatvedības vērtība laika gaitā samazinās, kamēr to tirgus vērtība var palikt nemainīga un līdz ar to izrādīties lielāka par atlikušo grāmatvedības vērtību to vērtības pieauguma rezultātā). No brīža, kad vairs nevajadzētu reģistrēt sabiedrības aktīvu grāmatvedības vērtības pieaugumu, neveicot panāktā kapitāla pieauguma fiskālo atzīšanu pašas sabiedrības līmenī, pārvērtēšanas radītais pārpalikums ir jāuzskata par ilglietojamo aktīvu vērtības pieaugumu, kas var tikt amortizēts ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā attiecīgie aktīvi. Turklāt šādu (pārvērtētu) aktīvu pārdošanas brīdī panāktais kapitāla pieaugums būs mazāks, jo mazāka būs starpība starp pārdošanā saņemto summu un aktīvu grāmatvedības vērtību.

| (17) | Pārvērtēšana ir grāmatvedības ārkārtas operācija, jo tās veikšanā, ievērojot budžeta disciplīnu, vadās no tradicionālajiem piesardzības kritērijiem, savukārt pārvērtējumu pamatā ir pieņēmums (izņēmuma rakstura), ka noteikts aktīvs ir vairāk vērts, nekā par to samaksāts, vai vairāk vērts par savu atlikušo vērtību. Šāds pieņēmums tirgus apstākļu maiņas dēļ nākotnē var izrādīties kļūdains. Turklāt nesen ieviestie grāmatvedības principi (šajā gadījumā tie ir “starptautiskie finanšu pārskatu standarti” – tā sauktie IFRS principi), kas noteiktām sabiedrībām Itālijā, jo īpaši bankām, kļuvuši par obligātiem, nosaka sabiedrību ilglietojamo aktīvu iegrāmatošanu pēc patiesās vērtības, jo īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem (tomēr attiecīgā kapitāla pieaugums vai zaudējumi tiek periodiski reģistrēti gada bilancē). Turklāt sabiedrību pārstrukturizācijas kontekstā aktīvus maina pēc to pašreizējās vērtības (kas parasti ir augstāka par grāmatvedības vērtību, kas ierakstīta bilancē), un attiecīgie vērtību pieaugumi tiek iegrāmatoti vēlāk. |
| --- | --- |

(17)

Pārvērtēšana ir grāmatvedības ārkārtas operācija, jo tās veikšanā, ievērojot budžeta disciplīnu, vadās no tradicionālajiem piesardzības kritērijiem, savukārt pārvērtējumu pamatā ir pieņēmums (izņēmuma rakstura), ka noteikts aktīvs ir vairāk vērts, nekā par to samaksāts, vai vairāk vērts par savu atlikušo vērtību. Šāds pieņēmums tirgus apstākļu maiņas dēļ nākotnē var izrādīties kļūdains. Turklāt nesen ieviestie grāmatvedības principi (šajā gadījumā tie ir “starptautiskie finanšu pārskatu standarti” – tā sauktie IFRS principi), kas noteiktām sabiedrībām Itālijā, jo īpaši bankām, kļuvuši par obligātiem, nosaka sabiedrību ilglietojamo aktīvu iegrāmatošanu pēc patiesās vērtības, jo īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem (tomēr attiecīgā kapitāla pieaugums vai zaudējumi tiek periodiski reģistrēti gada bilancē). Turklāt sabiedrību pārstrukturizācijas kontekstā aktīvus maina pēc to pašreizējās vērtības (kas parasti ir augstāka par grāmatvedības vērtību, kas ierakstīta bilancē), un attiecīgie vērtību pieaugumi tiek iegrāmatoti vēlāk.

| (18) | Principā aktīvu grāmatvedības vērtības pārvērtējumi ir darbības, kas apliekamas ar uzņēmumu ienākuma nodokli tādā mērā, kādā tiek panākts kapitāla pieaugums un atzīts attiecīgo ilglietojamo aktīvu fiskālās vērtības pieaugums. Kapitāla pieaugums nosaka apliekamo ienākumu pieaugumu un līdz ar to – labuma guvēju pašreizējo nodokļu saistību pieaugumu arī tad, ja netiek veikta faktiska naudas izmaksa. Lai sabiedrībām nevajadzētu maksāt nodokli par kapitāla pieaugumu, kas vēl nav panākts, nodokļu sistēma pārsvarā ļauj iesaldēt fiskālo kapitāla pieaugumu, turpinot piemērot aktīviem agrāko fiskālo vērtību, kas ir zemāka par grāmatvedības vērtību. Tādā gadījumā grāmatvedības peļņa (vai peļņa, kas gūta, bet nav atzīts, ka tie būtu ienākumi, kas apliekami ar nodokli) tiek atlikta līdz brīdim, kad faktiski tiek panākts kapitāla pieaugums, piemēram, pēc aktīvu pārdošanas par naudu. |
| --- | --- |

(18)

Principā aktīvu grāmatvedības vērtības pārvērtējumi ir darbības, kas apliekamas ar uzņēmumu ienākuma nodokli tādā mērā, kādā tiek panākts kapitāla pieaugums un atzīts attiecīgo ilglietojamo aktīvu fiskālās vērtības pieaugums. Kapitāla pieaugums nosaka apliekamo ienākumu pieaugumu un līdz ar to – labuma guvēju pašreizējo nodokļu saistību pieaugumu arī tad, ja netiek veikta faktiska naudas izmaksa. Lai sabiedrībām nevajadzētu maksāt nodokli par kapitāla pieaugumu, kas vēl nav panākts, nodokļu sistēma pārsvarā ļauj iesaldēt fiskālo kapitāla pieaugumu, turpinot piemērot aktīviem agrāko fiskālo vērtību, kas ir zemāka par grāmatvedības vērtību. Tādā gadījumā grāmatvedības peļņa (vai peļņa, kas gūta, bet nav atzīts, ka tie būtu ienākumi, kas apliekami ar nodokli) tiek atlikta līdz brīdim, kad faktiski tiek panākts kapitāla pieaugums, piemēram, pēc aktīvu pārdošanas par naudu.

| (19) | Grāmatvedības peļņa, kas izriet no atliktā kapitāla pieauguma, nodokļu aprēķināšanas nolūkā parasti tiek iegrāmatota speciālā rezervē, kas atspoguļo fiskāli neatzīto peļņu. Līdz brīdim, kad panāktais kapitāla pieaugums tiek fiskāli atzīts, starp pašreizējo vērtību un aktīvu fiskālo vērtību nav atbilstības. Pārvērtēšana līdz ar to ir fiskāla darbība, ar kuru attiecīgo aktīvu fiskālā vērtība tiek pielīdzināta to pašreizējai vērtībai, un tādējādi no fiskālā viedokļa tiek atzīts, ka panākts kapitāla pieaugums, un tas tiek aplikts ar nodokli. Grāmatvedības peļņa līdz ar to tiek izņemta no speciālās rezerves un tiek reģistrēta kā parastā peļņa, savukārt jaunās, pārvērtētās vērtības no nodokļu viedokļa kļūst amortizējamas. |
| --- | --- |

(19)

Grāmatvedības peļņa, kas izriet no atliktā kapitāla pieauguma, nodokļu aprēķināšanas nolūkā parasti tiek iegrāmatota speciālā rezervē, kas atspoguļo fiskāli neatzīto peļņu. Līdz brīdim, kad panāktais kapitāla pieaugums tiek fiskāli atzīts, starp pašreizējo vērtību un aktīvu fiskālo vērtību nav atbilstības. Pārvērtēšana līdz ar to ir fiskāla darbība, ar kuru attiecīgo aktīvu fiskālā vērtība tiek pielīdzināta to pašreizējai vērtībai, un tādējādi no fiskālā viedokļa tiek atzīts, ka panākts kapitāla pieaugums, un tas tiek aplikts ar nodokli. Grāmatvedības peļņa līdz ar to tiek izņemta no speciālās rezerves un tiek reģistrēta kā parastā peļņa, savukārt jaunās, pārvērtētās vērtības no nodokļu viedokļa kļūst amortizējamas.

| (20) | Tomēr ir jāņem vērā, ka kapitāla pieaugums ir īpašs ienākumu veids, kas, atšķirībā no citiem grāmatvedības ienākumiem, atspoguļo ilglietojamo aktīvu ekonomiskās vērtības pieaugumu laika gaitā, savukārt tā fiskālā atzīšana nav obligāti jāveic uzreiz. Līdz ar to sabiedrības panāktais kapitāla pieaugums ne tikai tiek atlikts līdz atbilstošo aktīvu fiskālās pielīdzināšanas brīdim, bet arī pārsvarā aplikts ar atvieglotu nodokli parastā uzņēmumu ienākuma nodokļa vietā. Samazinātais nodoklis sniedz priekšrocību, jo iesaistītā sabiedrība maksā peļņas nodokli, kas ir zemāks par parasto likmi, un līdz ar to šādu peļņu var sadalīt starp akcionāriem dividenžu veidā, kas var dot tiesības uz nodokļu kredītu vai nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz jau samaksātiem uzņēmumu ienākuma nodokļiem. No valsts atbalsta noteikumu viedokļa nodokļu priekšrocība, kas izriet no atvieglotās nodokļu likmes, var tikt pamatota ar fiskālo tehniku (4), ņemot vērā kapitāla pieauguma specifiku salīdzinājumā ar parastajiem saimnieciskajiem ieguvumiem. |
| --- | --- |

(20)

Tomēr ir jāņem vērā, ka kapitāla pieaugums ir īpašs ienākumu veids, kas, atšķirībā no citiem grāmatvedības ienākumiem, atspoguļo ilglietojamo aktīvu ekonomiskās vērtības pieaugumu laika gaitā, savukārt tā fiskālā atzīšana nav obligāti jāveic uzreiz. Līdz ar to sabiedrības panāktais kapitāla pieaugums ne tikai tiek atlikts līdz atbilstošo aktīvu fiskālās pielīdzināšanas brīdim, bet arī pārsvarā aplikts ar atvieglotu nodokli parastā uzņēmumu ienākuma nodokļa vietā. Samazinātais nodoklis sniedz priekšrocību, jo iesaistītā sabiedrība maksā peļņas nodokli, kas ir zemāks par parasto likmi, un līdz ar to šādu peļņu var sadalīt starp akcionāriem dividenžu veidā, kas var dot tiesības uz nodokļu kredītu vai nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz jau samaksātiem uzņēmumu ienākuma nodokļiem. No valsts atbalsta noteikumu viedokļa nodokļu priekšrocība, kas izriet no atvieglotās nodokļu likmes, var tikt pamatota ar fiskālo tehniku (4), ņemot vērā kapitāla pieauguma specifiku salīdzinājumā ar parastajiem saimnieciskajiem ieguvumiem.

2.3.   Itālijā spēkā esošie kapitāla pieauguma nodokļi

| (21) | Lai aprakstītu apskatāmās shēmas īpašības, ir nepieciešams kopsavilkuma veidā aprakstīt Itālijas noteikumus attiecībā uz kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokļiem, kas izriet no aktīvu pārvešanas pēc Likumā 218/1990 aprakstīto sabiedrību pārstrukturēšanas veikšanas Itālijas banku sistēmas kontekstā. |
| --- | --- |

(21)

Lai aprakstītu apskatāmās shēmas īpašības, ir nepieciešams kopsavilkuma veidā aprakstīt Itālijas noteikumus attiecībā uz kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokļiem, kas izriet no aktīvu pārvešanas pēc Likumā 218/1990 aprakstīto sabiedrību pārstrukturēšanas veikšanas Itālijas banku sistēmas kontekstā.

| (22) | Banku darbības racionalizēšanai Itālijā ar Likumu 218/1990 ieviesa īpašu shēmu, lai atvieglotu vietējām publiskajām kredītiestādēm piederošu ilglietojamo aktīvu un citu banku aktīvu vai banku darbības jomu pārvešanu uz jaunizveidotām vai jau pastāvošām privātās kredītiestādēm (Likuma 218/1990 1. pants). 1990. gadā uzņēmējdarbības nozaru pārvešana no nodokļu viedokļa tika pielīdzināta aktīvu pārdošanai, un tādējādi uz to attiektos uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšana par starpību starp pārvesto aktīvu pašreizējo vērtību un to fiskālo vērtību, saskaņā ar Itālijas Republikas prezidenta 1986. gada 22. decembra Dekrēta Nr. 917 (DPR 917/1986) 54. panta 5. punktu un 9. pantu, kas tajā laikā bija spēkā. |
| --- | --- |

(22)

Banku darbības racionalizēšanai Itālijā ar Likumu 218/1990 ieviesa īpašu shēmu, lai atvieglotu vietējām publiskajām kredītiestādēm piederošu ilglietojamo aktīvu un citu banku aktīvu vai banku darbības jomu pārvešanu uz jaunizveidotām vai jau pastāvošām privātās kredītiestādēm (Likuma 218/1990 1. pants). 1990. gadā uzņēmējdarbības nozaru pārvešana no nodokļu viedokļa tika pielīdzināta aktīvu pārdošanai, un tādējādi uz to attiektos uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšana par starpību starp pārvesto aktīvu pašreizējo vērtību un to fiskālo vērtību, saskaņā ar Itālijas Republikas prezidenta 1986. gada 22. decembra Dekrēta Nr. 917 (DPR 917/1986) 54. panta 5. punktu un 9. pantu, kas tajā laikā bija spēkā.

| (23) | Lai atvieglotu banku aktīvu pārvešanu, Likuma 218/1990 7. panta 2. punkts cita starpā paredzēja nodokļu shēmu ar atkāpēm no normas, saskaņā ar kuru kapitāla pieaugums, kas tiek panākts, atbilstīgi minētā likuma 1. pantā paredzētajai pārstrukturēšanai pārvedot aktīvus uz privātām kredītiestādēm apmaiņā pret šo kredītiestāžu akcijām, netiek fiskāli atzīts līdz brīdim, kad šo pieaugumu faktiski panāk, cedējot aktīvus, vai arī kapitāla pieaugumam atbilstošā peļņa tiek sadalīta akcionāriem dividenžu veidā (kapitāla pieauguma fiskālās atzīšanas atlikšana). |
| --- | --- |

(23)

Lai atvieglotu banku aktīvu pārvešanu, Likuma 218/1990 7. panta 2. punkts cita starpā paredzēja nodokļu shēmu ar atkāpēm no normas, saskaņā ar kuru kapitāla pieaugums, kas tiek panākts, atbilstīgi minētā likuma 1. pantā paredzētajai pārstrukturēšanai pārvedot aktīvus uz privātām kredītiestādēm apmaiņā pret šo kredītiestāžu akcijām, netiek fiskāli atzīts līdz brīdim, kad šo pieaugumu faktiski panāk, cedējot aktīvus, vai arī kapitāla pieaugumam atbilstošā peļņa tiek sadalīta akcionāriem dividenžu veidā (kapitāla pieauguma fiskālās atzīšanas atlikšana).

| (24) | Likuma 218/1990 mērķus var rezumēt šādi:






  i) | ļaut publiskajām iestādēm, kas veic darbību banku sektorā (galvenokārt finansējuma izmaksāšanai klientiem), tikt juridiski atzītām par akciju sabiedrībām, jo akciju sabiedrība tiek uzskatīta par piemērotāku uzņēmējdarbības veikšanai; |
| --- | --- | --- |

(24)

Likuma 218/1990 mērķus var rezumēt šādi:

i)

ļaut publiskajām iestādēm, kas veic darbību banku sektorā (galvenokārt finansējuma izmaksāšanai klientiem), tikt juridiski atzītām par akciju sabiedrībām, jo akciju sabiedrība tiek uzskatīta par piemērotāku uzņēmējdarbības veikšanai;

| ii) | ļaut šīm publiskajām kredītiestādēm veikt rekapitalizāciju, piesaistot jaunu kapitālu no akcionāriem un konsolidējoties; |
| --- | --- |

ii)

ļaut šīm publiskajām kredītiestādēm veikt rekapitalizāciju, piesaistot jaunu kapitālu no akcionāriem un konsolidējoties;

| iii) | garantēt nosacījumu vienlīdzību publiskajām un privātajām kredītiestādēm, atzīstot privātajām kredītiestādēm tādu pašu fiskālās neitralitātes privilēģiju attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kas panākts pēc sabiedrības pārstrukturēšanas, kāda līdz tam tika nodrošināta tikai publiskajām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

iii)

garantēt nosacījumu vienlīdzību publiskajām un privātajām kredītiestādēm, atzīstot privātajām kredītiestādēm tādu pašu fiskālās neitralitātes privilēģiju attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kas panākts pēc sabiedrības pārstrukturēšanas, kāda līdz tam tika nodrošināta tikai publiskajām kredītiestādēm.

| (25) | Likuma 218/1990 7. panta 2. punktā paredzēts, ka 15 % no kapitāla pieauguma, kas panākts pārvedumu rezultātā, tiek pieskaitīti pārvedošās personas (publiskās kredītiestādes) apliekamajiem ienākumiem, un tiek aplikti ar nodokli saskaņā ar parasto uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi (tajā laikā – 52,2 %, kas ietvēra 36 % kā juridisko personu ienākumu nodokli IRPEG un 16,2 % kā vietējo ienākuma nodokli ILOR). Likums noteica, ka 15 % no nodokļiem apliekamā kapitāla pieauguma var tikt pierakstīti atsevišķiem aktīviem vai arī uzņēmuma nemateriālajai vērtībai. Likums turklāt paredzēja, ka fiskālā vērtība aktīviem, kas tiek pārvesti saņēmējā bankā, tiek ierakstīti tās grāmatvedības uzskaitē (pārnestā fiskālā vērtība), kā arī ierakstīta kā bankas akciju vērtība, ko ir saņēmis pārvedējs (aizstājēja fiskālā vērtība), izņemot 15 % kapitāla pieauguma nodokļa likmi, kuri tika atzīti kā fiskālās vērtības pieaugums (pārnestais un aizstājējs). |
| --- | --- |

(25)

Likuma 218/1990 7. panta 2. punktā paredzēts, ka 15 % no kapitāla pieauguma, kas panākts pārvedumu rezultātā, tiek pieskaitīti pārvedošās personas (publiskās kredītiestādes) apliekamajiem ienākumiem, un tiek aplikti ar nodokli saskaņā ar parasto uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi (tajā laikā – 52,2 %, kas ietvēra 36 % kā juridisko personu ienākumu nodokli IRPEG un 16,2 % kā vietējo ienākuma nodokli ILOR). Likums noteica, ka 15 % no nodokļiem apliekamā kapitāla pieauguma var tikt pierakstīti atsevišķiem aktīviem vai arī uzņēmuma nemateriālajai vērtībai. Likums turklāt paredzēja, ka fiskālā vērtība aktīviem, kas tiek pārvesti saņēmējā bankā, tiek ierakstīti tās grāmatvedības uzskaitē (pārnestā fiskālā vērtība), kā arī ierakstīta kā bankas akciju vērtība, ko ir saņēmis pārvedējs (aizstājēja fiskālā vērtība), izņemot 15 % kapitāla pieauguma nodokļa likmi, kuri tika atzīti kā fiskālās vērtības pieaugums (pārnestais un aizstājējs).

| (26) | Shēma pēc būtības paredzēja daļēju fiskālo neitralitāti, saskaņā ar kuru uzņēmējdarbības nozares pārvešana ļāva veikt uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšanas atlikšanu, ar nosacījumu, ka pārvestās uzņēmējdarbības fiskālā vērtība tika pierakstīta akcijām, kuras saņēma pārvedējs, un ka saņēmējs piemēro saņemtajiem aktīviem tādu fiskālo vērtību, kāda tiem bija laikā, kad tie bija pārvedēja īpašums. Šāda shēma paredzēja neatbilstību starp aktīvu pašreizējo vērtību to pārvešanas brīdī un to fiskālo vērtību. Saskaņā ar Likuma 218/1990 7. panta 2. punktu gan pārvedējam, gan saņēmējam bija pienākums ienākumu deklarācijai pievienot “saskaņošanas prospektu”, kurā viņiem bija jāziņo par neatbilstību starp attiecīgo aktīvu fiskālo vērtību un to grāmatvedības vērtību. |
| --- | --- |

(26)

Shēma pēc būtības paredzēja daļēju fiskālo neitralitāti, saskaņā ar kuru uzņēmējdarbības nozares pārvešana ļāva veikt uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšanas atlikšanu, ar nosacījumu, ka pārvestās uzņēmējdarbības fiskālā vērtība tika pierakstīta akcijām, kuras saņēma pārvedējs, un ka saņēmējs piemēro saņemtajiem aktīviem tādu fiskālo vērtību, kāda tiem bija laikā, kad tie bija pārvedēja īpašums. Šāda shēma paredzēja neatbilstību starp aktīvu pašreizējo vērtību to pārvešanas brīdī un to fiskālo vērtību. Saskaņā ar Likuma 218/1990 7. panta 2. punktu gan pārvedējam, gan saņēmējam bija pienākums ienākumu deklarācijai pievienot “saskaņošanas prospektu”, kurā viņiem bija jāziņo par neatbilstību starp attiecīgo aktīvu fiskālo vērtību un to grāmatvedības vērtību.

| (27) | Ar 1992. gada 30. decembra Dekrētu Nr. 544 (D.Lgs. 544/1992) Itālija ir transponējusi Direktīvu 90/434/CEE (“Apvienošanās direktīvu”) (5). Tās sākotnējā variantā Apvienošanās direktīva attiecās uz dažādu dalībvalstu to uzņēmējsabiedrību apvienošanos, sadalīšanu, aktīvu pārvešanu un akciju maiņu, kuras atbilst šādiem trim kritērijiem: i) attiecīgajai uzņēmējsabiedrībai ir jāatbilst kādam no tiem veidiem, kas uzskaitīti direktīvas pielikumā; ii) tās nodokļu maksātāja adresei ir jābūt vienā no ES dalībvalstīm; un iii) tai ir jābūt apliktai ar uzņēmumu ienākuma nodokli, kas ir spēkā dalībvalstīs, kuras uzskaitītas direktīvas 3. panta c) punktā. |
| --- | --- |

(27)

Ar 1992. gada 30. decembra Dekrētu Nr. 544 (D.Lgs. 544/1992) Itālija ir transponējusi Direktīvu 90/434/CEE (“Apvienošanās direktīvu”) (5). Tās sākotnējā variantā Apvienošanās direktīva attiecās uz dažādu dalībvalstu to uzņēmējsabiedrību apvienošanos, sadalīšanu, aktīvu pārvešanu un akciju maiņu, kuras atbilst šādiem trim kritērijiem: i) attiecīgajai uzņēmējsabiedrībai ir jāatbilst kādam no tiem veidiem, kas uzskaitīti direktīvas pielikumā; ii) tās nodokļu maksātāja adresei ir jābūt vienā no ES dalībvalstīm; un iii) tai ir jābūt apliktai ar uzņēmumu ienākuma nodokli, kas ir spēkā dalībvalstīs, kuras uzskaitītas direktīvas 3. panta c) punktā.

| (28) | Aktīvu pārvešanas definīcija Apvienošanās direktīvā ir šāda: operācija, ar ko sabiedrība, kas nebeidz darbību, pārved citai sabiedrībai visas, vienu vai vairākas savas darbības nozares apmaiņā pret vērtspapīru pārvedumu, kas pieder pie pārveduma saņēmējas sabiedrības kapitāla (tas var būt jaundibinātais meitas uzņēmums, kura sākotnējā kapitalizācija sastāv no pārvestajām akcijām, vai jau pastāvoša uzņēmējsabiedrība). |
| --- | --- |

(28)

Aktīvu pārvešanas definīcija Apvienošanās direktīvā ir šāda: operācija, ar ko sabiedrība, kas nebeidz darbību, pārved citai sabiedrībai visas, vienu vai vairākas savas darbības nozares apmaiņā pret vērtspapīru pārvedumu, kas pieder pie pārveduma saņēmējas sabiedrības kapitāla (tas var būt jaundibinātais meitas uzņēmums, kura sākotnējā kapitalizācija sastāv no pārvestajām akcijām, vai jau pastāvoša uzņēmējsabiedrība).

| (29) | Direktīvas 2. panta i) punkts nosaka, ka pārvestie aktīvi veido uzņēmējdarbības nozari, t. i., tie ir visi kādas sabiedrības nodaļas aktīvi un pasīvi, ja organizatoriski uzņēmējsabiedrība ir neatkarīgs uzņēmums, tas ir, vienība, kas spēj darboties pati ar saviem līdzekļiem. Eiropas Kopienu Tiesa kādā savā nesenā lēmumā (6) paskaidrojusi, ka aktīvu pārvešanai, lai tā notiktu saskaņā ar Apvienošanās direktīvas nosacījumiem, ir jāietver visi aktīvie un pasīvie elementi, kas saistīti ar darbības nozari. Saskaņā ar Apvienošanās direktīvu aktīvu pārvešanas atlīdzībai ir jābūt izteiktai tikai akciju veidā, jo – atšķirībā no citām darbībām, kuras paredz šī pati direktīva, piemēram, apvienošanos, sadalīšanu vai akciju maiņu – šajā gadījumā nav atļauts pārvešanu atlīdzināt ar naudu. |
| --- | --- |

(29)

Direktīvas 2. panta i) punkts nosaka, ka pārvestie aktīvi veido uzņēmējdarbības nozari, t. i., tie ir visi kādas sabiedrības nodaļas aktīvi un pasīvi, ja organizatoriski uzņēmējsabiedrība ir neatkarīgs uzņēmums, tas ir, vienība, kas spēj darboties pati ar saviem līdzekļiem. Eiropas Kopienu Tiesa kādā savā nesenā lēmumā (6) paskaidrojusi, ka aktīvu pārvešanai, lai tā notiktu saskaņā ar Apvienošanās direktīvas nosacījumiem, ir jāietver visi aktīvie un pasīvie elementi, kas saistīti ar darbības nozari. Saskaņā ar Apvienošanās direktīvu aktīvu pārvešanas atlīdzībai ir jābūt izteiktai tikai akciju veidā, jo – atšķirībā no citām darbībām, kuras paredz šī pati direktīva, piemēram, apvienošanos, sadalīšanu vai akciju maiņu – šajā gadījumā nav atļauts pārvešanu atlīdzināt ar naudu.

| (30) | Apvienošanās direktīvas 9. pants, atsaucoties uz tās pašas direktīvas 4. pantu, paredz, ka pēc aktīvu pārvešanas nav iemesla saņēmējas sabiedrības kapitāla pieaugumu vai peļņu aplikt ar nodokli. Direktīva definē kapitāla pieaugumu kā starpību starp pārvesto aktīvu un pasīvu faktisko vērtību (tirgus vērtību) un to vērtību, no kuras aprēķina nodokļus jeb fiskālo vērtību, neņemot vērā īpašos noteikumus vērtību noteikšanai, kas paredzēti nacionālajos likumos. Šādi atvieglojumi attiecībā uz kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokļiem, kādi paredzēti Apvienošanās direktīvā – apskatot pārvedumus starp dažādu dalībvalstu sabiedrībām – ir balstīti uz “pastāvīga uzņēmuma” kritēriju: citiem vārdiem, tikai aktīvi, kas paliek sabiedrībai, kuras nodokļu maksātāja adrese ir tajā pašā dalībvalstī kā pārvedamā sabiedrība, vai kas faktiski saistīti ar pastāvīgo saņēmējas uzņēmējsabiedrības uzņēmumu, kurš atrodas tajā pašā dalībvalstī kā pārvedamā sabiedrība, var gūt labumu no nodokļa samaksas atlikšanas, ko paredz direktīvas 4. pants. |
| --- | --- |

(30)

Apvienošanās direktīvas 9. pants, atsaucoties uz tās pašas direktīvas 4. pantu, paredz, ka pēc aktīvu pārvešanas nav iemesla saņēmējas sabiedrības kapitāla pieaugumu vai peļņu aplikt ar nodokli. Direktīva definē kapitāla pieaugumu kā starpību starp pārvesto aktīvu un pasīvu faktisko vērtību (tirgus vērtību) un to vērtību, no kuras aprēķina nodokļus jeb fiskālo vērtību, neņemot vērā īpašos noteikumus vērtību noteikšanai, kas paredzēti nacionālajos likumos. Šādi atvieglojumi attiecībā uz kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokļiem, kādi paredzēti Apvienošanās direktīvā – apskatot pārvedumus starp dažādu dalībvalstu sabiedrībām – ir balstīti uz “pastāvīga uzņēmuma” kritēriju: citiem vārdiem, tikai aktīvi, kas paliek sabiedrībai, kuras nodokļu maksātāja adrese ir tajā pašā dalībvalstī kā pārvedamā sabiedrība, vai kas faktiski saistīti ar pastāvīgo saņēmējas uzņēmējsabiedrības uzņēmumu, kurš atrodas tajā pašā dalībvalstī kā pārvedamā sabiedrība, var gūt labumu no nodokļa samaksas atlikšanas, ko paredz direktīvas 4. pants.

| (31) | Direktīva līdz ar to paredz fiskālās neitralitātes vai nodokļa samaksas atlikšanas shēmu, nevis nodokļu atbrīvojuma shēmu, ņemot vērā, ka saņēmējas sabiedrības dalībvalstij ir tiesības aplikt panākto kapitāla pieaugumu tad, kad tiek cedēti aktīvi, kuru pārvešanas rezultātā šī peļņa tika gūta. Lai uz tiem turpinātu attiekties nodoklis, panāktajam kapitāla pieaugumam, kas saistīts ar pārvestajiem aktīviem, ir jābūt uzrādītam saņēmējas sabiedrības grāmatvedībā: šim nolūkam visi pārvestie aktīvi un pasīvi ir jāreģistrē saņēmējas sabiedrības grāmatvedības uzskaitē saskaņā ar to pēdējo vērtību tieši pirms pārvešanas (pārvestā fiskālā vērtība). Saņēmējai sabiedrībai līdz ar to ir jāpārņem pārvedamās sabiedrības nodokļu bāze bez iespējas šo nodokļu bāzi pielīdzināt tirgus vērtībai. Tādējādi Apvienošanās direktīvas nosacījumi, kas paredz labvēlības režīmu aplikšanā ar nodokļiem attiecībā uz aktīvu pārvešanu, pēc būtības ir līdzīgi nosacījumiem, kuri definēti minētā Likuma 218/1990 1. pantā, izņemot faktu, ka direktīva neparedz standartus to akciju novērtēšanai, kuras saņēmēja sabiedrība saņem apmaiņā pret aktīviem, savukārt aizstājējas fiskālās vērtības izmantošanu īpaši paredz Likuma 218/1990 7. panta 2. punkts; rezultātā rodas dubultas neatbilstības sistēma. |
| --- | --- |

(31)

Direktīva līdz ar to paredz fiskālās neitralitātes vai nodokļa samaksas atlikšanas shēmu, nevis nodokļu atbrīvojuma shēmu, ņemot vērā, ka saņēmējas sabiedrības dalībvalstij ir tiesības aplikt panākto kapitāla pieaugumu tad, kad tiek cedēti aktīvi, kuru pārvešanas rezultātā šī peļņa tika gūta. Lai uz tiem turpinātu attiekties nodoklis, panāktajam kapitāla pieaugumam, kas saistīts ar pārvestajiem aktīviem, ir jābūt uzrādītam saņēmējas sabiedrības grāmatvedībā: šim nolūkam visi pārvestie aktīvi un pasīvi ir jāreģistrē saņēmējas sabiedrības grāmatvedības uzskaitē saskaņā ar to pēdējo vērtību tieši pirms pārvešanas (pārvestā fiskālā vērtība). Saņēmējai sabiedrībai līdz ar to ir jāpārņem pārvedamās sabiedrības nodokļu bāze bez iespējas šo nodokļu bāzi pielīdzināt tirgus vērtībai. Tādējādi Apvienošanās direktīvas nosacījumi, kas paredz labvēlības režīmu aplikšanā ar nodokļiem attiecībā uz aktīvu pārvešanu, pēc būtības ir līdzīgi nosacījumiem, kuri definēti minētā Likuma 218/1990 1. pantā, izņemot faktu, ka direktīva neparedz standartus to akciju novērtēšanai, kuras saņēmēja sabiedrība saņem apmaiņā pret aktīviem, savukārt aizstājējas fiskālās vērtības izmantošanu īpaši paredz Likuma 218/1990 7. panta 2. punkts; rezultātā rodas dubultas neatbilstības sistēma.

| (32) | Ņemot vērā to, ka Apvienošanās direktīvas nosacījumi attiecas tikai uz tādu uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanu, kas atrodas dažādās dalībvalstīs, – sistēma transponēta Itālijas tiesību aktos ar Dekrētu 544/1992 – Itālija ir automātiski paplašinājusi fiskālās neitralitātes shēmu, ko piemēro, pārstrukturējot sabiedrības, attiecinot to uz tādu sabiedrību pārstrukturēšanu, kas atrodas tikai tās teritorijā. Ar 1997. gada 8. oktobra Dekrētu Nr. 358 (D.Lgs. 358/1997) Itālija ir ieviesusi vispārīgus fiskālos noteikumus attiecībā uz tādu sabiedrību pārstrukturēšanu, kas atrodas valsts teritorijā; un šie noteikumi ir piemērojami arī gadījumā, kad aktīvu pārvešana tiek veikta, pārvedot uzņēmējdarbības nozari apmaiņā pret akcijām. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā to, ka Apvienošanās direktīvas nosacījumi attiecas tikai uz tādu uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanu, kas atrodas dažādās dalībvalstīs, – sistēma transponēta Itālijas tiesību aktos ar Dekrētu 544/1992 – Itālija ir automātiski paplašinājusi fiskālās neitralitātes shēmu, ko piemēro, pārstrukturējot sabiedrības, attiecinot to uz tādu sabiedrību pārstrukturēšanu, kas atrodas tikai tās teritorijā. Ar 1997. gada 8. oktobra Dekrētu Nr. 358 (D.Lgs. 358/1997) Itālija ir ieviesusi vispārīgus fiskālos noteikumus attiecībā uz tādu sabiedrību pārstrukturēšanu, kas atrodas valsts teritorijā; un šie noteikumi ir piemērojami arī gadījumā, kad aktīvu pārvešana tiek veikta, pārvedot uzņēmējdarbības nozari apmaiņā pret akcijām.

| (33) | Vispārējā shēma tā kapitāla pieauguma aplikšanai ar nodokļiem, kas panākts, pārstrukturējot Itālijā atrodošās uzņēmējsabiedrības, un jo īpaši pārvedot aktīvus, ko paredz Dekrēts 358/1997, pamatojas uz divām alternatīvām sistēmām. |
| --- | --- |

(33)

Vispārējā shēma tā kapitāla pieauguma aplikšanai ar nodokļiem, kas panākts, pārstrukturējot Itālijā atrodošās uzņēmējsabiedrības, un jo īpaši pārvedot aktīvus, ko paredz Dekrēts 358/1997, pamatojas uz divām alternatīvām sistēmām.

| (34) | No vienas puses, Dekrēta 358/1997 3. pants paredz izvēles shēmu, kas ļauj sabiedrībām maksāt kapitāla pieauguma aizstājējnodokli par pārvedumiem apmaiņā pret sabiedrības akcijām. Pirmkārt, 3. pants nosaka, ka kapitāla relatīvā pieauguma noteikšanai ir jāaprēķina starpība starp pārvesto aktīvu fiskālo vērtību – kad tie atradās pārvedamās sabiedrības īpašumā – un vērtību, kas pārvedamajā sabiedrībā tiek pierakstīta akcijām, kuras ir saņemtas apmaiņā pret pārvedumu, vai, ja šī vērtība ir lielāka, vērtību, kas saņēmējā sabiedrībā tiek pierakstīta pārvestajai darbības nozarei. Minētā dekrēta 3. pants turklāt paredz iespēju fiskāli atzīt kapitāla pieaugumu, veicot aizstājējnodokļa maksājumu 19 % apmērā. Pamatojoties uz jauno shēmu, grāmatvedības vērtība un fiskālā vērtība, ieskaitot panākto kapitāla pieaugumu, tiek atzītas kā jaunas vērtības, ko pierakstīta aktīviem gan pārvedamajā sabiedrībā, gan saņēmējā sabiedrībā tā, lai novērstu neatbilstību starp fiskālo vērtību un grāmatvedības vērtību (pārvešana saskaņā ar grāmatvedības neitralitātes režīmu). |
| --- | --- |

(34)

No vienas puses, Dekrēta 358/1997 3. pants paredz izvēles shēmu, kas ļauj sabiedrībām maksāt kapitāla pieauguma aizstājējnodokli par pārvedumiem apmaiņā pret sabiedrības akcijām. Pirmkārt, 3. pants nosaka, ka kapitāla relatīvā pieauguma noteikšanai ir jāaprēķina starpība starp pārvesto aktīvu fiskālo vērtību – kad tie atradās pārvedamās sabiedrības īpašumā – un vērtību, kas pārvedamajā sabiedrībā tiek pierakstīta akcijām, kuras ir saņemtas apmaiņā pret pārvedumu, vai, ja šī vērtība ir lielāka, vērtību, kas saņēmējā sabiedrībā tiek pierakstīta pārvestajai darbības nozarei. Minētā dekrēta 3. pants turklāt paredz iespēju fiskāli atzīt kapitāla pieaugumu, veicot aizstājējnodokļa maksājumu 19 % apmērā. Pamatojoties uz jauno shēmu, grāmatvedības vērtība un fiskālā vērtība, ieskaitot panākto kapitāla pieaugumu, tiek atzītas kā jaunas vērtības, ko pierakstīta aktīviem gan pārvedamajā sabiedrībā, gan saņēmējā sabiedrībā tā, lai novērstu neatbilstību starp fiskālo vērtību un grāmatvedības vērtību (pārvešana saskaņā ar grāmatvedības neitralitātes režīmu).

| (35) | No otras puses, Dekrēta 358/1997 4. pants nosaka, ka personas, kas piedalās pārvešanā, var izvēlēties nodokļa maksājuma atlikšanas shēmu, kas pielīdzināma shēmai, kura paredzēta Apvienošanās direktīvā. Balstoties uz šādu shēmu, darbības nozares aktīvu pārvešana starp divām sabiedrībām, kas atrodas Itālijas teritorijā, no fiskālā viedokļa ir neitrāla, proti, kapitāla pieaugums, kas tiek panākts, pārvedot aktīvus apmaiņā pret akcijām, netiek fiskāli atzīts ar nosacījumu, ka pārvesto aktīvu fiskālā vērtība tiek pierakstīta akcijām, kas saņemtas no pārvedamās sabiedrības, un saņemtajiem aktīviem tiek pierakstīta fiskālā vērtība, kas tiem bija laikā, kad tie bija pārvedamās sabiedrības īpašums (pārvešana saskaņā ar fiskālās neitralitātes režīmu). |
| --- | --- |

(35)

No otras puses, Dekrēta 358/1997 4. pants nosaka, ka personas, kas piedalās pārvešanā, var izvēlēties nodokļa maksājuma atlikšanas shēmu, kas pielīdzināma shēmai, kura paredzēta Apvienošanās direktīvā. Balstoties uz šādu shēmu, darbības nozares aktīvu pārvešana starp divām sabiedrībām, kas atrodas Itālijas teritorijā, no fiskālā viedokļa ir neitrāla, proti, kapitāla pieaugums, kas tiek panākts, pārvedot aktīvus apmaiņā pret akcijām, netiek fiskāli atzīts ar nosacījumu, ka pārvesto aktīvu fiskālā vērtība tiek pierakstīta akcijām, kas saņemtas no pārvedamās sabiedrības, un saņemtajiem aktīviem tiek pierakstīta fiskālā vērtība, kas tiem bija laikā, kad tie bija pārvedamās sabiedrības īpašums (pārvešana saskaņā ar fiskālās neitralitātes režīmu).

| (36) | Itālijas nodokļu sistēma attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli tika būtiski reformēta 2003. gadā, tajā pašā laikā, kad stājās spēkā (2004. gada 1. janvārī) pārvērtēšanas shēma, ko paredz Likums 350/2003. Reforma stājās spēkā ar 2003. gada 12. decembra Dekrētu Nr. 344 (D.Lgs. 344/2003), kurā attiecībā uz apskatāmo procedūru noteikts šādi:






  i) | atceļ IRPEG (iepriekšējais juridisko personu ienākuma nodoklis) un ievieš jaunu uzņēmumu ienākuma nodokli, IRES, 33 % apjomā, vienlaicīgi atceļot Dual Income Tax (ienākuma nodokļa dubulto uzlikšanu, DIT), kas bija samazinātas IRPEG likmes (19 %) piemērošana uzņēmējsabiedrībā reinvestētās ar nodokli apliekamās peļņas daļai; |
| --- | --- | --- |

(36)

Itālijas nodokļu sistēma attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli tika būtiski reformēta 2003. gadā, tajā pašā laikā, kad stājās spēkā (2004. gada 1. janvārī) pārvērtēšanas shēma, ko paredz Likums 350/2003. Reforma stājās spēkā ar 2003. gada 12. decembra Dekrētu Nr. 344 (D.Lgs. 344/2003), kurā attiecībā uz apskatāmo procedūru noteikts šādi:

i)

atceļ IRPEG (iepriekšējais juridisko personu ienākuma nodoklis) un ievieš jaunu uzņēmumu ienākuma nodokli, IRES, 33 % apjomā, vienlaicīgi atceļot Dual Income Tax (ienākuma nodokļa dubulto uzlikšanu, DIT), kas bija samazinātas IRPEG likmes (19 %) piemērošana uzņēmējsabiedrībā reinvestētās ar nodokli apliekamās peļņas daļai;

| ii) | atceļ nodokļu kredīta iegrāmatošanas sistēmu, saskaņā ar kuru, brīdī, kad akcionāriem tika izdalītas dividendes, tās no jauna aplika ar nodokli, tomēr uzņēmumu ienākuma nodoklis, kas bija samaksāts Itālijā, tika atrēķināts ar nodokļu kredīta iegrāmatošanas palīdzību; šo sistēmu aizstāja ar daļēju atbrīvojumu no nodokļa, ar kuru apliek gan dividendes, ko izmaksā nacionālās sabiedrības, gan arī no ārvalstu avotiem saņemtās dividendes; |
| --- | --- |

ii)

atceļ nodokļu kredīta iegrāmatošanas sistēmu, saskaņā ar kuru, brīdī, kad akcionāriem tika izdalītas dividendes, tās no jauna aplika ar nodokli, tomēr uzņēmumu ienākuma nodoklis, kas bija samaksāts Itālijā, tika atrēķināts ar nodokļu kredīta iegrāmatošanas palīdzību; šo sistēmu aizstāja ar daļēju atbrīvojumu no nodokļa, ar kuru apliek gan dividendes, ko izmaksā nacionālās sabiedrības, gan arī no ārvalstu avotiem saņemtās dividendes;

| iii) | ievieš kapitāldaļu nodokļa atbrīvojuma shēmu attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kas panākts, pārdodot kvalifikācijas kapitāldaļas, un līdztekus tam atceļ iespēju no turētajām kapitāldaļām atskaitīt grāmatvedības vērtības pazeminājumus; |
| --- | --- |

iii)

ievieš kapitāldaļu nodokļa atbrīvojuma shēmu attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kas panākts, pārdodot kvalifikācijas kapitāldaļas, un līdztekus tam atceļ iespēju no turētajām kapitāldaļām atskaitīt grāmatvedības vērtības pazeminājumus;

| iv) | atceļ 19 % aizstājējnodokli, ar kuru apliek kapitāla pieaugumu, kas panākts uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanā saskaņā ar Dekrēta 358/1997 3. pantu. Atceļot Dekrēta 358/1997 noteikumus, ar Dekrētu 344/2003 ir ieviests fiskālās neitralitātes režīms attiecībā uz visiem sabiedrību pārstrukturēšanas gadījumiem, piemēram, uzņēmējsabiedrību apvienošanai vai sadalīšanai saskaņā ar Itālijas Republikas prezidenta 1986. gada 22. decembra Dekrētu Nr. 917 un tā turpmākajiem grozījumiem – Ienākumu nodokļa vienotais teksts (TUIR) – (170. līdz 174. pants). Tomēr darbības nozaru un kvalifikācijas kapitāldaļu pārvešana nav tikusi transponēta TUIR un turpmākajos grozījumos, līdz ar to nosakot atšķirīgu attieksmi starp to darbības nozaru pārvešanu, uz kurām attiecina grāmatvedības neitralitātes režīmu, saskaņā ar DPR 917/1986 175. pantu un turpmākajiem grozījumiem, un citiem uzņēmējsabiedrību pārstrukturizācijas gadījumiem, uz kuriem savukārt attiecina fiskālās neitralitātes režīmu. |
| --- | --- |

iv)

atceļ 19 % aizstājējnodokli, ar kuru apliek kapitāla pieaugumu, kas panākts uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanā saskaņā ar Dekrēta 358/1997 3. pantu. Atceļot Dekrēta 358/1997 noteikumus, ar Dekrētu 344/2003 ir ieviests fiskālās neitralitātes režīms attiecībā uz visiem sabiedrību pārstrukturēšanas gadījumiem, piemēram, uzņēmējsabiedrību apvienošanai vai sadalīšanai saskaņā ar Itālijas Republikas prezidenta 1986. gada 22. decembra Dekrētu Nr. 917 un tā turpmākajiem grozījumiem – Ienākumu nodokļa vienotais teksts (TUIR) – (170. līdz 174. pants). Tomēr darbības nozaru un kvalifikācijas kapitāldaļu pārvešana nav tikusi transponēta TUIR un turpmākajos grozījumos, līdz ar to nosakot atšķirīgu attieksmi starp to darbības nozaru pārvešanu, uz kurām attiecina grāmatvedības neitralitātes režīmu, saskaņā ar DPR 917/1986 175. pantu un turpmākajiem grozījumiem, un citiem uzņēmējsabiedrību pārstrukturizācijas gadījumiem, uz kuriem savukārt attiecina fiskālās neitralitātes režīmu.

| (37) | Pamatojoties uz nodokļu reformu, kuru ievieš ar Dekrētu 344/2003, visas pārstrukturizācijas starp dalībvalstu uzņēmējsabiedrībām turpina tikt pakļautas fiskālās neitralitātes režīmam, kas ir minēts Apvienošanās direktīvā, kurā paredzēta iespēja veikt pārvešanu fiskālās neitralitātes režīmā. Iespēja piemērot 19 % aizstājējnodokli saskaņā ar Dekrēta 358/1997 3. pantu ir atcelta ar 2004. gada 1. janvāri, savukārt ir paturēta sistēma, ar kuru tiek noteikts kapitāla pieaugums pēc darbības nozares pārvešanas saskaņā ar grāmatvedības neitralitātes režīmu. Turklāt ir atcelta Dekrēta 358/1997 4. pantā paredzētā iespēja izvēlēties nodokļa maksāšanas atlikšanu uz vēlāku laiku. Iepriekšminētās reformas dēļ darbības nozares pārdošanā vai pārvešanā panāktā kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli ir identiska nodokļu sistēmai, kas paredzēta atsevišķu aktīvu pārdošanas gadījumam. |
| --- | --- |

(37)

Pamatojoties uz nodokļu reformu, kuru ievieš ar Dekrētu 344/2003, visas pārstrukturizācijas starp dalībvalstu uzņēmējsabiedrībām turpina tikt pakļautas fiskālās neitralitātes režīmam, kas ir minēts Apvienošanās direktīvā, kurā paredzēta iespēja veikt pārvešanu fiskālās neitralitātes režīmā. Iespēja piemērot 19 % aizstājējnodokli saskaņā ar Dekrēta 358/1997 3. pantu ir atcelta ar 2004. gada 1. janvāri, savukārt ir paturēta sistēma, ar kuru tiek noteikts kapitāla pieaugums pēc darbības nozares pārvešanas saskaņā ar grāmatvedības neitralitātes režīmu. Turklāt ir atcelta Dekrēta 358/1997 4. pantā paredzētā iespēja izvēlēties nodokļa maksāšanas atlikšanu uz vēlāku laiku. Iepriekšminētās reformas dēļ darbības nozares pārdošanā vai pārvešanā panāktā kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli ir identiska nodokļu sistēmai, kas paredzēta atsevišķu aktīvu pārdošanas gadījumam.

| (38) | Visbeidzot, ņemot vērā nosacījumus, kādi bija spēkā Dekrēta 350/2003 laikā, no fiskālā viedokļa joprojām bija izdevīgāk pārvest aktīvus ar akciju maiņas palīdzību, nekā tos pārdot, jo kvalifikācijas kapitāldaļu cesija bija atbrīvota no nodokļa, savukārt tiem pakārtoto aktīvu cesija bija darbība, kas tika aplikta ar nodokli. |
| --- | --- |

(38)

Visbeidzot, ņemot vērā nosacījumus, kādi bija spēkā Dekrēta 350/2003 laikā, no fiskālā viedokļa joprojām bija izdevīgāk pārvest aktīvus ar akciju maiņas palīdzību, nekā tos pārdot, jo kvalifikācijas kapitāldaļu cesija bija atbrīvota no nodokļa, savukārt tiem pakārtoto aktīvu cesija bija darbība, kas tika aplikta ar nodokli.

| (39) | Sniegusi priekšstatu par Apvienošanās direktīvas un Dekrēta 358/1997 radīto juridisko vidi, Komisija var aprakstīt un apskatīt dažādās shēmas, kuras izmanto sabiedrības, lai pārvērtētu vai pielīdzinātu savu ilglietojamo aktīvu vērtību. |
| --- | --- |

(39)

Sniegusi priekšstatu par Apvienošanās direktīvas un Dekrēta 358/1997 radīto juridisko vidi, Komisija var aprakstīt un apskatīt dažādās shēmas, kuras izmanto sabiedrības, lai pārvērtētu vai pielīdzinātu savu ilglietojamo aktīvu vērtību.

2.4.   Pārvērtējumi saskaņā ar Likumu 342/2000, Likumu 448/2001 un Likumu 350/2003

| (40) | Likums 218/1990 attiecas uz atsevišķu valstij piederošu kredītiestāžu privatizāciju, pārveidojot un pārvedot tās (saskaņā ar 1936. gada 12. marta Karaļa dekrētu–likumu Nr. 375, kuru grozīja ar 1938. gada 7. marta Likumu Nr. 141) uz kredītu nozares akciju sabiedrībām (Likuma 218/1990 1. pants). Saskaņā ar Likuma 218/1990 7. panta 2. punktu, lai nodrošinātu operāciju fiskālo neitralitāti, kapitāla pieaugums, kas tiek panākts aktīvu pārvešanas rezultātā, netiek fiskāli atzīts. Tomēr šāda kapitāla pieauguma 15 % tiek atzīti un aplikti ar uzņēmumu ienākuma nodokli saskaņā ar parasto likmi, kas attiecīgajā laikā bija spēkā. Tādējādi fiskālā vērtība aktīviem, kurus pārveda saskaņā ar Likuma 218/1990 7. panta 2. punktu, tika palielināta (pārvērtēta) 15 % apmērā no kapitāla pieauguma, savukārt pārējie 85 % no kapitāla pieauguma netika fiskāli atzīti. |
| --- | --- |

(40)

Likums 218/1990 attiecas uz atsevišķu valstij piederošu kredītiestāžu privatizāciju, pārveidojot un pārvedot tās (saskaņā ar 1936. gada 12. marta Karaļa dekrētu–likumu Nr. 375, kuru grozīja ar 1938. gada 7. marta Likumu Nr. 141) uz kredītu nozares akciju sabiedrībām (Likuma 218/1990 1. pants). Saskaņā ar Likuma 218/1990 7. panta 2. punktu, lai nodrošinātu operāciju fiskālo neitralitāti, kapitāla pieaugums, kas tiek panākts aktīvu pārvešanas rezultātā, netiek fiskāli atzīts. Tomēr šāda kapitāla pieauguma 15 % tiek atzīti un aplikti ar uzņēmumu ienākuma nodokli saskaņā ar parasto likmi, kas attiecīgajā laikā bija spēkā. Tādējādi fiskālā vērtība aktīviem, kurus pārveda saskaņā ar Likuma 218/1990 7. panta 2. punktu, tika palielināta (pārvērtēta) 15 % apmērā no kapitāla pieauguma, savukārt pārējie 85 % no kapitāla pieauguma netika fiskāli atzīti.

| (41) | Bilance, kas izveidojās no starpības starp saņemto akciju un pārvesto aktīvu fiskālo vērtību, no vienas puses, un šo aktīvu grāmatvedības vērtību (pārvērtētu tikai minēto 15 % apmērā), no otras puses, atbilda atliktajam kapitāla pieaugumam. Kapitāla pieauguma atlikušās daļas fiskālo atzīšanu atlika ar nolūku, līdz tika veikta realizācija pēc attiecīgo aktīvu cesijas vai sadalīšanas akcionāriem kā dividendes no grāmatvedības rezerves, kas atbilst kapitāla pieauguma fiskāli neatzītajai daļai. |
| --- | --- |

(41)

Bilance, kas izveidojās no starpības starp saņemto akciju un pārvesto aktīvu fiskālo vērtību, no vienas puses, un šo aktīvu grāmatvedības vērtību (pārvērtētu tikai minēto 15 % apmērā), no otras puses, atbilda atliktajam kapitāla pieaugumam. Kapitāla pieauguma atlikušās daļas fiskālo atzīšanu atlika ar nolūku, līdz tika veikta realizācija pēc attiecīgo aktīvu cesijas vai sadalīšanas akcionāriem kā dividendes no grāmatvedības rezerves, kas atbilst kapitāla pieauguma fiskāli neatzītajai daļai.

| (42) | Tādējādi, pamatojoties uz nodokļu grāmatvedības principiem, kas izklāstīti Likumā 218/1990, 85 % no kapitāla pieauguma ekonomiskās vērtības attiecībā uz aktīviem, kurus apmaina, veicot pārstrukturēšanu saskaņā ar minētajā likumā izklāstītajiem noteikumiem, netiek atzīti nodokļu aplikšanas mērķiem. Saskaņā ar Itālijas valsts iestādēm, minētās kredītiestāžu pārstrukturēšanas operācijas ir veiktas laikposmā no 1990. gada līdz 1995. gadam. Šajā laikā panāktais kapitāla pieaugums ir palicis iesaldēts visus turpmākos gadus, un attiecīgajām sabiedrībām ir bijis pienākums reģistrēt nepielīdzinātās vērtības īpašā dokumentā, kas tika pievienots ienākumu deklarācijai. |
| --- | --- |

(42)

Tādējādi, pamatojoties uz nodokļu grāmatvedības principiem, kas izklāstīti Likumā 218/1990, 85 % no kapitāla pieauguma ekonomiskās vērtības attiecībā uz aktīviem, kurus apmaina, veicot pārstrukturēšanu saskaņā ar minētajā likumā izklāstītajiem noteikumiem, netiek atzīti nodokļu aplikšanas mērķiem. Saskaņā ar Itālijas valsts iestādēm, minētās kredītiestāžu pārstrukturēšanas operācijas ir veiktas laikposmā no 1990. gada līdz 1995. gadam. Šajā laikā panāktais kapitāla pieaugums ir palicis iesaldēts visus turpmākos gadus, un attiecīgajām sabiedrībām ir bijis pienākums reģistrēt nepielīdzinātās vērtības īpašā dokumentā, kas tika pievienots ienākumu deklarācijai.

| (43) | Saskaņā ar 2000. gada 21. novembra Likuma Nr. 342 (7) (Likums 342/2000) 17. pantu, sabiedrībai, kas izveidota, pārstrukturējot kredītiestādes saskaņā ar Likumu 218/1990, ir atļauts atlikto fiskālo vērtību pielīdzināt tās grāmatvedības vērtībai, kas radusies aktīvu maiņas rezultātā minētās pārstrukturizācijas ietvaros un uz 1999. gada 31. decembri joprojām paliek ierakstīta bilancē ar nosacījumu, ka attiecīgā sabiedrība samaksā aizstājējnodokli 19 % apmērā no kapitāla pieauguma tolaik piemērotās vispārējās 42,4 % likmes vietā (ko veido uzņēmumu ienākuma nodoklis 37 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek apliktas ražošanas darbības, 5,4 % apmērā). Pārvērtēšana tika veikta, nepārsniedzot 85 % no neatzītās vai atliktās kapitāla pieauguma sākotnējās vērtības. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar 2000. gada 21. novembra Likuma Nr. 342 (7) (Likums 342/2000) 17. pantu, sabiedrībai, kas izveidota, pārstrukturējot kredītiestādes saskaņā ar Likumu 218/1990, ir atļauts atlikto fiskālo vērtību pielīdzināt tās grāmatvedības vērtībai, kas radusies aktīvu maiņas rezultātā minētās pārstrukturizācijas ietvaros un uz 1999. gada 31. decembri joprojām paliek ierakstīta bilancē ar nosacījumu, ka attiecīgā sabiedrība samaksā aizstājējnodokli 19 % apmērā no kapitāla pieauguma tolaik piemērotās vispārējās 42,4 % likmes vietā (ko veido uzņēmumu ienākuma nodoklis 37 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek apliktas ražošanas darbības, 5,4 % apmērā). Pārvērtēšana tika veikta, nepārsniedzot 85 % no neatzītās vai atliktās kapitāla pieauguma sākotnējās vērtības.

| (44) | Maksājot 19 % nodokli par kapitāla pieaugumu, gan sabiedrības, kam piederēja banku aktīvi, gan sabiedrības, kam piederēja akcijas minētajās aktīvu turētāju sabiedrībās, varēja pārvērtēt fiskālās vērtības, respektīvi, attiecīgos aktīvus vai akcijas. Ja akcijas tika pārvestas uz citām sabiedrībām vai apmainītas ar citām sabiedrībām, neveicot naudas realizāciju, tad arī tās varēja pielīdzināt apmainīto akciju vērtību. |
| --- | --- |

(44)

Maksājot 19 % nodokli par kapitāla pieaugumu, gan sabiedrības, kam piederēja banku aktīvi, gan sabiedrības, kam piederēja akcijas minētajās aktīvu turētāju sabiedrībās, varēja pārvērtēt fiskālās vērtības, respektīvi, attiecīgos aktīvus vai akcijas. Ja akcijas tika pārvestas uz citām sabiedrībām vai apmainītas ar citām sabiedrībām, neveicot naudas realizāciju, tad arī tās varēja pielīdzināt apmainīto akciju vērtību.

| (45) | Tomēr, ja kredītiestāde nolēma pielīdzināt tikai savu aktīvu fiskālo vērtību, tā vietā, lai pārvērtētu gan aktīvu, gan akciju vērtību, kapitāla pieauguma nodokļa likme tika samazināta līdz 15 % (19 % aizstājējnodokļa vietā). Šādā gadījumā vienīgie labuma guvēji no pielīdzināšanas shēmas bija kredītiestādes, kurām piederēja aktīvi, kas tika apmainīti sākotnējās pārvešanas laikā. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr, ja kredītiestāde nolēma pielīdzināt tikai savu aktīvu fiskālo vērtību, tā vietā, lai pārvērtētu gan aktīvu, gan akciju vērtību, kapitāla pieauguma nodokļa likme tika samazināta līdz 15 % (19 % aizstājējnodokļa vietā). Šādā gadījumā vienīgie labuma guvēji no pielīdzināšanas shēmas bija kredītiestādes, kurām piederēja aktīvi, kas tika apmainīti sākotnējās pārvešanas laikā.

| (46) | Pēc kapitāla pieauguma nodokļa samaksas labuma guvēji atbrīvoja kapitāla pieaugumu, kas tika panākts sākotnējās pārvešanas laikā (un saglabāts kā nesadalītās peļņas rezerve) un varēja to sadalīt akcionāriem dividenžu veidā. |
| --- | --- |

(46)

Pēc kapitāla pieauguma nodokļa samaksas labuma guvēji atbrīvoja kapitāla pieaugumu, kas tika panākts sākotnējās pārvešanas laikā (un saglabāts kā nesadalītās peļņas rezerve) un varēja to sadalīt akcionāriem dividenžu veidā.

| (47) | Līdztekus aktīvu un to akciju pārvērtēšanai, kuras tika apmainītas iepriekš aprakstīto bankas sektora pārstrukturizācijas pasākumu ietvaros, Likuma 342/2000 19. pants paredzēja, ka tādu pašu kapitāla pieauguma aizstājējnodokli varēja piemērot sabiedrībām, kas vēlējās pārvērtēt tām piederošo akciju un aktīvu fiskālo vērtību pēc jebkādu citu sabiedrību pārstrukturizācijas veikšanas, kas guva labumu no fiskālās neitralitātes režīma saskaņā ar Dekrētu 358/1997. |
| --- | --- |

(47)

Līdztekus aktīvu un to akciju pārvērtēšanai, kuras tika apmainītas iepriekš aprakstīto bankas sektora pārstrukturizācijas pasākumu ietvaros, Likuma 342/2000 19. pants paredzēja, ka tādu pašu kapitāla pieauguma aizstājējnodokli varēja piemērot sabiedrībām, kas vēlējās pārvērtēt tām piederošo akciju un aktīvu fiskālo vērtību pēc jebkādu citu sabiedrību pārstrukturizācijas veikšanas, kas guva labumu no fiskālās neitralitātes režīma saskaņā ar Dekrētu 358/1997.

| (48) | Shēma, kas minēta 19. pantā (kurā paredzēts aizstājējnodoklis par kapitāla pieaugumu 19 % apmērā un 15 % apmērā aktīvu un akciju vērtības pielīdzināšanai) pielīdzināja peļņas atzīšanu fiskālās pielīdzināšanas rezultātā saistībā ar sabiedrību pārstrukturēšanu saskaņā ar Dekrētu Nr. 358/1997, tās pelņas atzīšanai, kuru guva kredītiestādes saskaņā ar Likumu 218/1990. |
| --- | --- |

(48)

Shēma, kas minēta 19. pantā (kurā paredzēts aizstājējnodoklis par kapitāla pieaugumu 19 % apmērā un 15 % apmērā aktīvu un akciju vērtības pielīdzināšanai) pielīdzināja peļņas atzīšanu fiskālās pielīdzināšanas rezultātā saistībā ar sabiedrību pārstrukturēšanu saskaņā ar Dekrētu Nr. 358/1997, tās pelņas atzīšanai, kuru guva kredītiestādes saskaņā ar Likumu 218/1990.

| (49) | Turklāt Likuma 342/2000 20. pants definēja sīki aprakstītus noteikumus kapitāla pieauguma aizstājējnodoklim un attiecīgajam nodokļu kredītam to akcionāru labā, kas saņēma dividendes no kapitāla pieauguma atzītās daļas. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt Likuma 342/2000 20. pants definēja sīki aprakstītus noteikumus kapitāla pieauguma aizstājējnodoklim un attiecīgajam nodokļu kredītam to akcionāru labā, kas saņēma dividendes no kapitāla pieauguma atzītās daļas.

| (50) | 2001. gada 28. decembra Likums Nr. 448 (Likums 448/2001) pagarināja Likumā 342/2000 paredzētos pārvērtēšanas shēmas termiņus attiecībā uz aktīviem, kuri tika iegrāmatoti sabiedrību bilancēs un kuru vērtība vēl nebija tikusi pielīdzināta. |
| --- | --- |

(50)

2001. gada 28. decembra Likums Nr. 448 (Likums 448/2001) pagarināja Likumā 342/2000 paredzētos pārvērtēšanas shēmas termiņus attiecībā uz aktīviem, kuri tika iegrāmatoti sabiedrību bilancēs un kuru vērtība vēl nebija tikusi pielīdzināta.

| (51) | Jo īpaši Likuma 448/2000 3. panta 11. punkts paredzēja, ka Likuma 342/2000 17. un 20. pantā paredzētā pārvērtēšanas shēma attiecas gan uz neatzīto peļņu par aktīviem un akcijām, kuru guva banku sektora pārstrukturizācijas rezultātā saskaņā ar Likumu 218/1990, gan uz peļņu par aktīviem, kuru guva citu pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā saskaņā ar Dekrētu 358/1997, un 2001. gada 31. decembrī joprojām atradās sabiedrību īpašumā. Likums 448/2001 noteica, ka tā aizstājējnodokļa likme, kas bija jāmaksā par atzīto peļņu, ir 12 % apmērā dubultās pārvērtēšanas gadījumā (pārvērtēšana, kas attiecas gan uz saņēmējai sabiedrībai piederošajiem aktīviem, gan uz akcijām, kuras saņēma kapitāldaļu turētāja sabiedrība vai pārvedamā sabiedrība) un 9 % apmērā vienreizējās pārvērtēšanas gadījumā (pārvērtējot tikai aktīvus, kas pieder saņēmējai sabiedrībai), aizstājot uzņēmumu peļņas nodokli 41 % apmērā, kas tika piemērots pielīdzināšanas brīdī (ko veidoja uzņēmumu peļņas nodoklis 36 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek aplikta ražošanas darbība, 5 % apmērā). |
| --- | --- |

(51)

Jo īpaši Likuma 448/2000 3. panta 11. punkts paredzēja, ka Likuma 342/2000 17. un 20. pantā paredzētā pārvērtēšanas shēma attiecas gan uz neatzīto peļņu par aktīviem un akcijām, kuru guva banku sektora pārstrukturizācijas rezultātā saskaņā ar Likumu 218/1990, gan uz peļņu par aktīviem, kuru guva citu pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā saskaņā ar Dekrētu 358/1997, un 2001. gada 31. decembrī joprojām atradās sabiedrību īpašumā. Likums 448/2001 noteica, ka tā aizstājējnodokļa likme, kas bija jāmaksā par atzīto peļņu, ir 12 % apmērā dubultās pārvērtēšanas gadījumā (pārvērtēšana, kas attiecas gan uz saņēmējai sabiedrībai piederošajiem aktīviem, gan uz akcijām, kuras saņēma kapitāldaļu turētāja sabiedrība vai pārvedamā sabiedrība) un 9 % apmērā vienreizējās pārvērtēšanas gadījumā (pārvērtējot tikai aktīvus, kas pieder saņēmējai sabiedrībai), aizstājot uzņēmumu peļņas nodokli 41 % apmērā, kas tika piemērots pielīdzināšanas brīdī (ko veidoja uzņēmumu peļņas nodoklis 36 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek aplikta ražošanas darbība, 5 % apmērā).

| (52) | Visbeidzot, Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā noteikts, ka Likuma 342/2000 17. pantā paredzētās pārvērtēšanas shēma varēja tikt piemērota arī attiecībā uz fiskāli neatzītu peļņu, kas gūta no aktīviem, kuri saistīti ar bankas sektora pārstrukturizācijas pasākumiem saskaņā ar Likumu 218/1990, un kas izriet vēl no tā finanšu gada budžeta, kurš uz 2003. gada 31. decembri bija kārtējais. Likums 350/2003 noteica, ka kapitāla pieauguma aizstājējnodoklis attiecībā uz šādas peļņas pārvērtēšanu tika piemērots ar 12 % likmi dubultās pārvērtēšanas gadījumā (pārvērtēšana, kas attiecas gan uz kredītiestādes turētajiem aktīviem, gan uz akcijām, kas pieder pārvedamajai bankai) un ar 9 % likmi vienreizējās pārvērtēšanas gadījumā (pārvērtējot tikai aktīvus, kas pieder kredītiestādei). Tomēr Likuma 350/2003 26. pantā nav paredzēta nekāda cita aktīvu pārvērtēšana saistībā ar uzņēmējsabiedrību vispārēju pārstrukturizāciju saskaņā ar Dekrētu 358/1997. |
| --- | --- |

(52)

Visbeidzot, Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā noteikts, ka Likuma 342/2000 17. pantā paredzētās pārvērtēšanas shēma varēja tikt piemērota arī attiecībā uz fiskāli neatzītu peļņu, kas gūta no aktīviem, kuri saistīti ar bankas sektora pārstrukturizācijas pasākumiem saskaņā ar Likumu 218/1990, un kas izriet vēl no tā finanšu gada budžeta, kurš uz 2003. gada 31. decembri bija kārtējais. Likums 350/2003 noteica, ka kapitāla pieauguma aizstājējnodoklis attiecībā uz šādas peļņas pārvērtēšanu tika piemērots ar 12 % likmi dubultās pārvērtēšanas gadījumā (pārvērtēšana, kas attiecas gan uz kredītiestādes turētajiem aktīviem, gan uz akcijām, kas pieder pārvedamajai bankai) un ar 9 % likmi vienreizējās pārvērtēšanas gadījumā (pārvērtējot tikai aktīvus, kas pieder kredītiestādei). Tomēr Likuma 350/2003 26. pantā nav paredzēta nekāda cita aktīvu pārvērtēšana saistībā ar uzņēmējsabiedrību vispārēju pārstrukturizāciju saskaņā ar Dekrētu 358/1997.

| (53) | Saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu vēsturiskā kapitāla pieaugums, kas tika panākts saskaņā ar Likumu 218/1990 saistībā ar ilglietojamo aktīvu un citu bankas aktīvu pārvešanu uz jaunizveidotām vai jau pastāvošām privātām kredītiestādēm apmaiņā pret šo iestāžu akcijām, varēja tikt fiskāli atzīts, veicot aizstājējnodokļa maksājumu 12 % vai 9 % apmērā, tā vietā, lai maksātu uzņēmumu ienākuma nodokli, kas tajā laikā bija 37,25 % (uzņēmumu ienākuma nodoklis 33 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek aplikta ražošanas darbība, 4,25 % apmērā). Likums 350/2003 turklāt paredzēja, ka aizstājējnodokli varēja maksāt trīs atsevišķos maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā). |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu vēsturiskā kapitāla pieaugums, kas tika panākts saskaņā ar Likumu 218/1990 saistībā ar ilglietojamo aktīvu un citu bankas aktīvu pārvešanu uz jaunizveidotām vai jau pastāvošām privātām kredītiestādēm apmaiņā pret šo iestāžu akcijām, varēja tikt fiskāli atzīts, veicot aizstājējnodokļa maksājumu 12 % vai 9 % apmērā, tā vietā, lai maksātu uzņēmumu ienākuma nodokli, kas tajā laikā bija 37,25 % (uzņēmumu ienākuma nodoklis 33 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek aplikta ražošanas darbība, 4,25 % apmērā). Likums 350/2003 turklāt paredzēja, ka aizstājējnodokli varēja maksāt trīs atsevišķos maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā).

| (54) | Balstoties uz informāciju, ko sniegušas Itālijas iestādes, deviņas banku grupas ir pārvērtējušas savus aktīvus saskaņā ar Likuma 350/2003 26. panta 26. punktu, veicot kapitāla pieauguma aizstājējnodokļa maksājumu 9 % apmērā (vienreizējā pārvērtēšana). Kopējā atzītā kapitāla pieauguma summa sasniedza vairāk nekā 2 059 miljonus euro. Deviņi saņēmēji ir samaksājuši aizstājējnodokli 180 615 534 euro apmērā. Lai aprēķinātu faktisko nodokļa apmēru valsts atbalsta mērķiem, maksājumi, kas bija jāveic 2005. un 2006. gadā, ir jāpalielina par atbilstīgo likmi 3,7 % apmērā nelikumīga atbalsta atgūšanai, ko paredz Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (8). Faktiski samaksātais nodoklis līdz ar to sasniedz 185 505 996 euro (9), kas veido atbilstīgo summu, lai aprēķinātu iespējamo atbalstu, kurš izteikts subsīdiju ekvivalentā. |
| --- | --- |

(54)

Balstoties uz informāciju, ko sniegušas Itālijas iestādes, deviņas banku grupas ir pārvērtējušas savus aktīvus saskaņā ar Likuma 350/2003 26. panta 26. punktu, veicot kapitāla pieauguma aizstājējnodokļa maksājumu 9 % apmērā (vienreizējā pārvērtēšana). Kopējā atzītā kapitāla pieauguma summa sasniedza vairāk nekā 2 059 miljonus euro. Deviņi saņēmēji ir samaksājuši aizstājējnodokli 180 615 534 euro apmērā. Lai aprēķinātu faktisko nodokļa apmēru valsts atbalsta mērķiem, maksājumi, kas bija jāveic 2005. un 2006. gadā, ir jāpalielina par atbilstīgo likmi 3,7 % apmērā nelikumīga atbalsta atgūšanai, ko paredz Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (8). Faktiski samaksātais nodoklis līdz ar to sasniedz 185 505 996 euro (9), kas veido atbilstīgo summu, lai aprēķinātu iespējamo atbalstu, kurš izteikts subsīdiju ekvivalentā.

| (55) | Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts paredzēja, ka visas sabiedrības, kuras apliek ar nodokli, varēja pārvērtēt fiskālo vērtību aktīviem, kas tiem piederēja uz 2002. gada 31. decembri, lai tos iegrāmatotu saskaņā ar šo aktīvu toreizējo faktisko vērtību, veicot aizstājējnodokļa maksājumu 19 % apmērā amortizējamu aktīvu gadījumā un 15 % apmērā neamortizējamu aktīvu gadījumā, turklāt nodokli varēja maksāt trīs maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā). |
| --- | --- |

(55)

Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts paredzēja, ka visas sabiedrības, kuras apliek ar nodokli, varēja pārvērtēt fiskālo vērtību aktīviem, kas tiem piederēja uz 2002. gada 31. decembri, lai tos iegrāmatotu saskaņā ar šo aktīvu toreizējo faktisko vērtību, veicot aizstājējnodokļa maksājumu 19 % apmērā amortizējamu aktīvu gadījumā un 15 % apmērā neamortizējamu aktīvu gadījumā, turklāt nodokli varēja maksāt trīs maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā).

| (56) | Kā iepriekš norādīts, pārvērtēšana ir ārkārtas procedūra, kas atsevišķos gadījumos tiek atļauta saskaņā ar īpašiem nodokļu pasākumiem, lai saskaņotu aktīvu vēsturisko vērtību ar to pašreizējo vērtību. Fiskālā pārvērtēšana atšķiras no pielīdzināšanas, jo pirmajā gadījumā sabiedrības aktīvu fiskālā vērtība var tikt pielīdzināta tirgus vērtībai pārvērtēšanas veikšanas brīdī, savukārt otrajā gadījumā fiskāli atzītā kapitāla pieaugums nevar pārsniegt vērtību, kas ir iegūta iepriekšējā peļņas gūšanas reizē, piemēram, pārstrukturēšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(56)

Kā iepriekš norādīts, pārvērtēšana ir ārkārtas procedūra, kas atsevišķos gadījumos tiek atļauta saskaņā ar īpašiem nodokļu pasākumiem, lai saskaņotu aktīvu vēsturisko vērtību ar to pašreizējo vērtību. Fiskālā pārvērtēšana atšķiras no pielīdzināšanas, jo pirmajā gadījumā sabiedrības aktīvu fiskālā vērtība var tikt pielīdzināta tirgus vērtībai pārvērtēšanas veikšanas brīdī, savukārt otrajā gadījumā fiskāli atzītā kapitāla pieaugums nevar pārsniegt vērtību, kas ir iegūta iepriekšējā peļņas gūšanas reizē, piemēram, pārstrukturēšanas gadījumā.

3.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (57) | Ar 2007. gada 30. maija lēmumu (10) Komisija ir uzsākusi oficiālās izmeklēšanas procedūru, kas minēta EK līguma 88. panta 2. punktā attiecībā uz fiskālās pielīdzināšanas shēmu, kuru paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, jo šāda shēma šķita atbilstam nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tā var tikt uzskatīta par valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu, turklāt tās saderīgums ar kopējo tirgu izraisa šaubas, jo nešķita iespējams piemērot nevienu no izņēmumiem, kurus paredz EK līguma 87. panta 2. un 3. punkts. |
| --- | --- |

(57)

Ar 2007. gada 30. maija lēmumu (10) Komisija ir uzsākusi oficiālās izmeklēšanas procedūru, kas minēta EK līguma 88. panta 2. punktā attiecībā uz fiskālās pielīdzināšanas shēmu, kuru paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, jo šāda shēma šķita atbilstam nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tā var tikt uzskatīta par valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu, turklāt tās saderīgums ar kopējo tirgu izraisa šaubas, jo nešķita iespējams piemērot nevienu no izņēmumiem, kurus paredz EK līguma 87. panta 2. un 3. punkts.

| (58) | Komisija uzskatīja, ka Likuma 350/3002 2. panta 26. punkts nodrošina finansiālu priekšrocību, kas ir vienāda ar starpību starp 2004. gadā faktiski samaksāto nodokli aktīvu vērtības pārvērtēšanai un parasto nodokli, kas būtu jāmaksā, ja tāda pati pielīdzināšana tiktu veikta, ja nebūtu Likuma 350/2003 2. panta 26. punkta noteikumu. Parastā likme, kuru 2004. gadā piemēroja minētajai peļņai, būtu bijusi 37,25 % apmērā (ko veidoja uzņēmumu ienākuma nodoklis 33 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek aplikta ražošanas darbība, 4,25 % apmērā), savukārt aizstājējnodoklis, ko faktiski samaksāja, bija 9 %. Turklāt saskaņā ar Likumu 350/2003 aizstājējnodoklis ir maksāts trīs maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā) bez procentiem, savukārt nodokli, kurš tiktu piemērots, ja nebūtu Likuma 350/2003 2. panta 26. punkta noteikumu, būtu pilnībā jāsamaksā 2004. gadā. Komisija ir aprēķinājusi, ka nodokļa vērtība, izsakot subsīdiju ekvivalentā, ko faktiski samaksājuši apskatītās shēmas deviņi labuma guvēji, sasniedz 185 505 996 euro, savukārt parastais nodoklis būtu bijis 771 991 022 euro (37,25 % no gūtās peļņas, kura vairāk nekā 2 059 miljoni euro). Starpība starp parasto nodokli un faktiski samaksāto nodokli līdz ar to ir vienāda ar 586 485 026 euro. |
| --- | --- |

(58)

Komisija uzskatīja, ka Likuma 350/3002 2. panta 26. punkts nodrošina finansiālu priekšrocību, kas ir vienāda ar starpību starp 2004. gadā faktiski samaksāto nodokli aktīvu vērtības pārvērtēšanai un parasto nodokli, kas būtu jāmaksā, ja tāda pati pielīdzināšana tiktu veikta, ja nebūtu Likuma 350/2003 2. panta 26. punkta noteikumu. Parastā likme, kuru 2004. gadā piemēroja minētajai peļņai, būtu bijusi 37,25 % apmērā (ko veidoja uzņēmumu ienākuma nodoklis 33 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek aplikta ražošanas darbība, 4,25 % apmērā), savukārt aizstājējnodoklis, ko faktiski samaksāja, bija 9 %. Turklāt saskaņā ar Likumu 350/2003 aizstājējnodoklis ir maksāts trīs maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā) bez procentiem, savukārt nodokli, kurš tiktu piemērots, ja nebūtu Likuma 350/2003 2. panta 26. punkta noteikumu, būtu pilnībā jāsamaksā 2004. gadā. Komisija ir aprēķinājusi, ka nodokļa vērtība, izsakot subsīdiju ekvivalentā, ko faktiski samaksājuši apskatītās shēmas deviņi labuma guvēji, sasniedz 185 505 996 euro, savukārt parastais nodoklis būtu bijis 771 991 022 euro (37,25 % no gūtās peļņas, kura vairāk nekā 2 059 miljoni euro). Starpība starp parasto nodokli un faktiski samaksāto nodokli līdz ar to ir vienāda ar 586 485 026 euro.

| (59) | Komisija tāpat uzskatīja, ka, ja fiskālā pielīdzināšana, kas sniegusi priekšrocības labuma guvējiem saskaņā ar Likumu 342/2000 un Likumu 448/2001, ir uzskatāmas par vienkāršiem vispārējiem finanšu līdzekļiem, kuru mērķis ir bijis nodrošināt taisnīgu panāktā kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli, tad pielīdzināšana, kuru paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, ir īpaši paredzēta bankām, kas pakļautas pārstrukturēšanai saskaņā ar Likumu 218/1990, un tādēļ to nevarēja uzskatīt par vispārēja rakstura līdzekli, un tā negarantēja vienādu attieksmi pret apskatāmo kapitāla pieaugumu un kapitāla pieaugumu, kas tiek panākts pārējos gadījumos, veicot šāda veida pārstrukturēšanu. Turklāt pēc Komisijas domām fakts, ka dažas Itālijas bankas ir nomaksājušas savu nodokļu kredītu attiecībā uz to bilancēs ierakstīto neatzīto kapitāla pieaugumu, veicot nominālā (pazeminātā) nodokļa maksājumu, varēja to padarīt pievilcīgāku pirkšanas operāciju veikšanai, izraisot tirgus izkropļojumus banku sektora finanšu tirgū. |
| --- | --- |

(59)

Komisija tāpat uzskatīja, ka, ja fiskālā pielīdzināšana, kas sniegusi priekšrocības labuma guvējiem saskaņā ar Likumu 342/2000 un Likumu 448/2001, ir uzskatāmas par vienkāršiem vispārējiem finanšu līdzekļiem, kuru mērķis ir bijis nodrošināt taisnīgu panāktā kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli, tad pielīdzināšana, kuru paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, ir īpaši paredzēta bankām, kas pakļautas pārstrukturēšanai saskaņā ar Likumu 218/1990, un tādēļ to nevarēja uzskatīt par vispārēja rakstura līdzekli, un tā negarantēja vienādu attieksmi pret apskatāmo kapitāla pieaugumu un kapitāla pieaugumu, kas tiek panākts pārējos gadījumos, veicot šāda veida pārstrukturēšanu. Turklāt pēc Komisijas domām fakts, ka dažas Itālijas bankas ir nomaksājušas savu nodokļu kredītu attiecībā uz to bilancēs ierakstīto neatzīto kapitāla pieaugumu, veicot nominālā (pazeminātā) nodokļa maksājumu, varēja to padarīt pievilcīgāku pirkšanas operāciju veikšanai, izraisot tirgus izkropļojumus banku sektora finanšu tirgū.

| (60) | Tādēļ Komisija secināja, kas apskatītā shēma varēja tikt uzskatīta par valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu, un līdz ar to ir uzsākusi procedūru, kas minēta EK līguma 88. panta 2. punktā. Komisija atgādināja, ka gadījumā, ja procedūra beigtos ar slēdzienu, ka apskatāmā shēma ir uzskatāma par nesaderīgu ar valsts atbalstu, būtu nepieciešama atgūšanas procedūra saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu, kas paredz noteikumus EK līguma 93. panta (11) piemērošanai. Tomēr, ņemot vērā praksi, kas tiek piemērota šādām fiskālā atbalsta shēmām (12), atgūšanai būtu jāattiecas tikai uz nenomaksāto nodokļu summu, ko shēmas labuma guvējs būtu samaksājis, ja būtu izmantojis citas tajā laikā pieejamās fiskālās shēmas, ar nosacījumu, ka tam nebūtu nepieciešams rekonstruēt tīri hipotētiskas izvēles iespējas, kuras varēja izmantot apskatāmās shēmas labuma guvēji (13). Komisija aicināja Itālijas iestādes un ieinteresētās puses formulēt savus apsvērumus attiecībā uz jautājumu par to, vai nelikumīgi sniegtā atbalsta atgūšana varētu tikt ierobežota tikai ar starpību starp nodokli, kas būtu ticis samaksāts saskaņā ar pārvērtēšanas shēmu, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts, un aizstājējnodokli, ko ir samaksājušas kredītiestādes, kas guvušas labumu no pielīdzināšanas, kas paredzēta tā paša Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā. |
| --- | --- |

(60)

Tādēļ Komisija secināja, kas apskatītā shēma varēja tikt uzskatīta par valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu, un līdz ar to ir uzsākusi procedūru, kas minēta EK līguma 88. panta 2. punktā. Komisija atgādināja, ka gadījumā, ja procedūra beigtos ar slēdzienu, ka apskatāmā shēma ir uzskatāma par nesaderīgu ar valsts atbalstu, būtu nepieciešama atgūšanas procedūra saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu, kas paredz noteikumus EK līguma 93. panta (11) piemērošanai. Tomēr, ņemot vērā praksi, kas tiek piemērota šādām fiskālā atbalsta shēmām (12), atgūšanai būtu jāattiecas tikai uz nenomaksāto nodokļu summu, ko shēmas labuma guvējs būtu samaksājis, ja būtu izmantojis citas tajā laikā pieejamās fiskālās shēmas, ar nosacījumu, ka tam nebūtu nepieciešams rekonstruēt tīri hipotētiskas izvēles iespējas, kuras varēja izmantot apskatāmās shēmas labuma guvēji (13). Komisija aicināja Itālijas iestādes un ieinteresētās puses formulēt savus apsvērumus attiecībā uz jautājumu par to, vai nelikumīgi sniegtā atbalsta atgūšana varētu tikt ierobežota tikai ar starpību starp nodokli, kas būtu ticis samaksāts saskaņā ar pārvērtēšanas shēmu, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts, un aizstājējnodokli, ko ir samaksājušas kredītiestādes, kas guvušas labumu no pielīdzināšanas, kas paredzēta tā paša Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā.

4.   ITĀLIJAS APSVĒRUMI

| (61) | Itālijas iestāžu nosūtītajos apsvērumos pēc būtības ir a) noraidīta apskatāmās shēmas atzīšana par valsts atbalstu un b) papildus norādīts, ka iespējamā piešķirtā priekšrocība ir ievērojami mazāka par Komisijas provizoriski aplēsto, un līdz ar to būtu uzskatāma par nenozīmīgu (de minimis). |
| --- | --- |

(61)

Itālijas iestāžu nosūtītajos apsvērumos pēc būtības ir a) noraidīta apskatāmās shēmas atzīšana par valsts atbalstu un b) papildus norādīts, ka iespējamā piešķirtā priekšrocība ir ievērojami mazāka par Komisijas provizoriski aplēsto, un līdz ar to būtu uzskatāma par nenozīmīgu (de minimis).

| (62) | Itālija apgalvoja jo īpaši, ka Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts netieši paver iespēju visām sabiedrībām, kas piedalījušās sabiedrību pārstrukturēšanā, gūt labumu no savu aktīvu vērtību pārvērtēšanas. Saskaņā ar Itālijas iestādēm minētā likuma 2. panta 25. punkts iespēju pielīdzināt fiskālo vērtību grāmatvedības vērtībai attiecina uz visiem gadījumiem, netieši atsaucoties uz Likuma 342/2000 14. pantu, kas nosaka atliktās kapitāla pieauguma atzīšanu pēc fiskāli neitrālas pārstrukturēšanas veikšanas, un tādējādi attiecas uz visiem nepielīdzināšanas gadījumiem, kas radās to sabiedrību pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā, kurus veica saskaņā ar Dekrēta 358/1977 noteikumiem. |
| --- | --- |

(62)

Itālija apgalvoja jo īpaši, ka Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts netieši paver iespēju visām sabiedrībām, kas piedalījušās sabiedrību pārstrukturēšanā, gūt labumu no savu aktīvu vērtību pārvērtēšanas. Saskaņā ar Itālijas iestādēm minētā likuma 2. panta 25. punkts iespēju pielīdzināt fiskālo vērtību grāmatvedības vērtībai attiecina uz visiem gadījumiem, netieši atsaucoties uz Likuma 342/2000 14. pantu, kas nosaka atliktās kapitāla pieauguma atzīšanu pēc fiskāli neitrālas pārstrukturēšanas veikšanas, un tādējādi attiecas uz visiem nepielīdzināšanas gadījumiem, kas radās to sabiedrību pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā, kurus veica saskaņā ar Dekrēta 358/1977 noteikumiem.

| (63) | Saskaņā ar Itālijas iestādēm, pamatojoties uz Likuma 342/2000 12. pantu, bija iespējams izmantot šo vispārējo pielīdzināšanas shēmu, nokārtojot aizstājējnodokļa maksājumu 19 % apmērā amortizējamu aktīvu pārvērtēšanas gadījumā un 15 % apmērā neamortizējamu aktīvu gadījumā, veicot trīs atsevišķus maksājumus (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā). Tādējādi Itālijas iestādes uzskata, ka Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā noteiktā shēma būtu bijusi jāizvērtē, ņemot vērā ar Likuma 342/2000 14. pantu netieši noteikto pielīdzināšanas shēmu, un nevis salīdzinot to ar uzņēmējsabiedrību vispārējo fiskālās pārvērtēšanas shēmu, kas izklāstīta tā paša Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā, kā ir uzskatījusi Komisija. Gan netiešajā pielīdzināšanas shēmā, gan īpaši noteiktajā pārvērtēšanas shēmā pēc Itālijas iestāžu uzskata ir paredzēta to pašu aizstājējnodokļa likmju (jau minētās 15 % un 19 % likmes) piemērošana. Tomēr pretēji tam, ko apgalvojusi Komisija lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Itālija uzskata, ka iespējamā priekšrocība, ko nodrošina Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, būtu vienāda tikai ar starpību starp aizstājējnodokli 9 % apmērā, ko par savu neatzīto peļņu maksāja bankas–labuma guvējas, un 15 % nodokli, kas būtu maksājams par to pašu peļņu, kuru gūtu citas sabiedrības, kam ir dota iespēja izmantot savu aktīvu pārvērtēšanu. Turklāt šī starpība būtu jāsamazina, ņemot vērā faktu, ka bankas–labuma guvējas maksāja relatīvi augstāko 19 % nodokļa likmi par sākotnēji panākto kapitāla pieaugumu, atšķirībā no visām citām sabiedrībām, kas bija varējušas izvēlēties pilnīgās fiskālās neitralitātes režīmu, ko paredz Dekrēts 358/1997. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar Itālijas iestādēm, pamatojoties uz Likuma 342/2000 12. pantu, bija iespējams izmantot šo vispārējo pielīdzināšanas shēmu, nokārtojot aizstājējnodokļa maksājumu 19 % apmērā amortizējamu aktīvu pārvērtēšanas gadījumā un 15 % apmērā neamortizējamu aktīvu gadījumā, veicot trīs atsevišķus maksājumus (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā). Tādējādi Itālijas iestādes uzskata, ka Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā noteiktā shēma būtu bijusi jāizvērtē, ņemot vērā ar Likuma 342/2000 14. pantu netieši noteikto pielīdzināšanas shēmu, un nevis salīdzinot to ar uzņēmējsabiedrību vispārējo fiskālās pārvērtēšanas shēmu, kas izklāstīta tā paša Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā, kā ir uzskatījusi Komisija. Gan netiešajā pielīdzināšanas shēmā, gan īpaši noteiktajā pārvērtēšanas shēmā pēc Itālijas iestāžu uzskata ir paredzēta to pašu aizstājējnodokļa likmju (jau minētās 15 % un 19 % likmes) piemērošana. Tomēr pretēji tam, ko apgalvojusi Komisija lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Itālija uzskata, ka iespējamā priekšrocība, ko nodrošina Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, būtu vienāda tikai ar starpību starp aizstājējnodokli 9 % apmērā, ko par savu neatzīto peļņu maksāja bankas–labuma guvējas, un 15 % nodokli, kas būtu maksājams par to pašu peļņu, kuru gūtu citas sabiedrības, kam ir dota iespēja izmantot savu aktīvu pārvērtēšanu. Turklāt šī starpība būtu jāsamazina, ņemot vērā faktu, ka bankas–labuma guvējas maksāja relatīvi augstāko 19 % nodokļa likmi par sākotnēji panākto kapitāla pieaugumu, atšķirībā no visām citām sabiedrībām, kas bija varējušas izvēlēties pilnīgās fiskālās neitralitātes režīmu, ko paredz Dekrēts 358/1997.

| (64) | Itālija turklāt uzskata, ka pielīdzināšana, kas paredzēta kapitāla pieaugumam, kurš panākts banku sektora pārstrukturēšanas rezultātā saskaņā ar Likumu 218/1990, nevar tikt salīdzināta ar citiem līdzekļiem, kas paredzēti kapitāla pieauguma atzīšanai, divu iemeslu dēļ: vispirms jau tādēļ, ka apskatāmie banku sektora pārstrukturēšanas pasākumi pēc sava rakstura bija īpaši, un līdz ar to tos nevar salīdzināt ar citiem, otrkārt, tādēļ, ka fiskālie pasākumi, kas paredzēti panāktā kapitāla pieauguma atlikšanai, tika īpaši radīti šādiem pārstrukturēšanas gadījumiem, paredzot daļējās fiskālās neitralitātes shēmu gan pārvedamajai sabiedrībai, gan saņēmējai sabiedrībai. |
| --- | --- |

(64)

Itālija turklāt uzskata, ka pielīdzināšana, kas paredzēta kapitāla pieaugumam, kurš panākts banku sektora pārstrukturēšanas rezultātā saskaņā ar Likumu 218/1990, nevar tikt salīdzināta ar citiem līdzekļiem, kas paredzēti kapitāla pieauguma atzīšanai, divu iemeslu dēļ: vispirms jau tādēļ, ka apskatāmie banku sektora pārstrukturēšanas pasākumi pēc sava rakstura bija īpaši, un līdz ar to tos nevar salīdzināt ar citiem, otrkārt, tādēļ, ka fiskālie pasākumi, kas paredzēti panāktā kapitāla pieauguma atlikšanai, tika īpaši radīti šādiem pārstrukturēšanas gadījumiem, paredzot daļējās fiskālās neitralitātes shēmu gan pārvedamajai sabiedrībai, gan saņēmējai sabiedrībai.

| (65) | Attiecībā uz banku sektora pārstrukturēšanas pasākumu vienreizīgumu Itālijas iestādes apgalvo, ka pasākums attiecas tikai uz dažām kredītiestāžu pārstrukturēšanas darbībām, kas tika veiktas no 1990. gada 22. augusta līdz 1995. gada 31. decembrim – darbības, kuru galvenais mērķis bija Itālijas valsts sektora kredītiestāžu privatizācija. Tika uzskatīts, ka valsts kredītiestādēm Itālijā piemērotākais juridiskais statuss būtu akciju sabiedrības, jo tas ļautu valstī veidoties privāto banku grupām un veicinātu vienādu nosacījumu nodrošināšanu ar citām kopējā tirgus bankām. Saskaņā ar Likumu 218/1990 bijušo valsts kredītiestāžu akcijas pēc to pārstrukturēšanas ir tikušas tiešā veidā nodotas sabiedrībām, kurās lielākā vai mazākā mērā dominēja valsts īpašums, vai jaundibinātām bankām, vai arī jau iepriekš pastāvošām bankām, kurās valsts īpašums ir sadalīts starp dažādām vietējām iestādēm. Gan valstij, gan bankām tika uzticēts pagaidu pienākums vadīt un pakāpeniski pārdot tirgū šādu jaunizveidotu sabiedrību akcijas, lai varētu veikt banku sektora konsolidāciju un lai Itālijā varētu izveidoties banku grupas. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz banku sektora pārstrukturēšanas pasākumu vienreizīgumu Itālijas iestādes apgalvo, ka pasākums attiecas tikai uz dažām kredītiestāžu pārstrukturēšanas darbībām, kas tika veiktas no 1990. gada 22. augusta līdz 1995. gada 31. decembrim – darbības, kuru galvenais mērķis bija Itālijas valsts sektora kredītiestāžu privatizācija. Tika uzskatīts, ka valsts kredītiestādēm Itālijā piemērotākais juridiskais statuss būtu akciju sabiedrības, jo tas ļautu valstī veidoties privāto banku grupām un veicinātu vienādu nosacījumu nodrošināšanu ar citām kopējā tirgus bankām. Saskaņā ar Likumu 218/1990 bijušo valsts kredītiestāžu akcijas pēc to pārstrukturēšanas ir tikušas tiešā veidā nodotas sabiedrībām, kurās lielākā vai mazākā mērā dominēja valsts īpašums, vai jaundibinātām bankām, vai arī jau iepriekš pastāvošām bankām, kurās valsts īpašums ir sadalīts starp dažādām vietējām iestādēm. Gan valstij, gan bankām tika uzticēts pagaidu pienākums vadīt un pakāpeniski pārdot tirgū šādu jaunizveidotu sabiedrību akcijas, lai varētu veikt banku sektora konsolidāciju un lai Itālijā varētu izveidoties banku grupas.

| (66) | Fiskālās neitralitātes režīms attiecībā uz šādiem banku pārstrukturēšanas pasākumiem ir pamatots ar to, ka tajā laikā nepastāvēja vispārēja shēma, kas varētu garantēt sabiedrību pārstrukturēšanas un darbības nozaru pārvešanas neitralitāti. Itālijas likumdevēja nodoms bija atvieglot atsevišķu valsts kredītiestāžu privatizāciju, tās pārstrukturizējot un piešķirot tām jaunu juridisko statusu – tās kļūst par privātām akciju sabiedrībām, tajā pašā laikā izvairoties no nevajadzīgu priekšrocību sniegšanas šādām iestādēm. Ar mērķi novērst konkurences izkropļojumus attiecībā pret citām privātajām kredītiestādēm, likumdevējs ir paredzējis a) daļēju fiskālo neitralitāti gan pārvedamajai sabiedrībai, gan saņēmējai sabiedrībai (15 % no panāktā kapitāla pieauguma tika fiskāli atzīti un aplikti ar parasto nodokļa likmi, kas tajā laikā bija 52,2 %); b) kapitāla pieauguma neatzītās daļas ierakstīšanu speciālā rezervē, atliekot nodokļa maksājumu; c) šīs pašas daļējās fiskālās neitralitātes shēmas attiecināšanu uz tādu kredītiestāžu pārstrukturēšanu, uz kurām neattiecas publiskās tiesības, lai garantētu nodokļu politikas vienlīdzību attiecībā pret tiem sabiedrību pārstrukturēšanas pasākumiem, kuros varēja piedalīties gan valsts, gan privātās kredītiestādes. |
| --- | --- |

(66)

Fiskālās neitralitātes režīms attiecībā uz šādiem banku pārstrukturēšanas pasākumiem ir pamatots ar to, ka tajā laikā nepastāvēja vispārēja shēma, kas varētu garantēt sabiedrību pārstrukturēšanas un darbības nozaru pārvešanas neitralitāti. Itālijas likumdevēja nodoms bija atvieglot atsevišķu valsts kredītiestāžu privatizāciju, tās pārstrukturizējot un piešķirot tām jaunu juridisko statusu – tās kļūst par privātām akciju sabiedrībām, tajā pašā laikā izvairoties no nevajadzīgu priekšrocību sniegšanas šādām iestādēm. Ar mērķi novērst konkurences izkropļojumus attiecībā pret citām privātajām kredītiestādēm, likumdevējs ir paredzējis a) daļēju fiskālo neitralitāti gan pārvedamajai sabiedrībai, gan saņēmējai sabiedrībai (15 % no panāktā kapitāla pieauguma tika fiskāli atzīti un aplikti ar parasto nodokļa likmi, kas tajā laikā bija 52,2 %); b) kapitāla pieauguma neatzītās daļas ierakstīšanu speciālā rezervē, atliekot nodokļa maksājumu; c) šīs pašas daļējās fiskālās neitralitātes shēmas attiecināšanu uz tādu kredītiestāžu pārstrukturēšanu, uz kurām neattiecas publiskās tiesības, lai garantētu nodokļu politikas vienlīdzību attiecībā pret tiem sabiedrību pārstrukturēšanas pasākumiem, kuros varēja piedalīties gan valsts, gan privātās kredītiestādes.

| (67) | Itālijas iestādes piekrīt Komisijas secinājumiem, saskaņā ar kuriem fiskālās neitralitātes shēmas, kas paredzētas Likumā 218/1990 un Dekrētā 358/1999, nav uzskatāmas par valsts atbalstu, jo tās pamato nodokļu sistēmas iekšējā loģika (oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmuma 30. punkts). Tomēr tās uzskata, ka tieši tāpēc, ka šie secinājumi ir pareizi, arī fiskālās pielīdzināšanas shēma, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, nav uzskatāma par valsts atbalstu, jo tas veido nepieciešamo papildinājumu daļējās fiskālās neitralitātes shēmai, ko paredz Likuma 218/1990 7. panta 2. punkts, kā arī tādēļ, ka ir jāņem vērā minēto banku sektora pārstrukturēšanas pasākumu īpatnības. |
| --- | --- |

(67)

Itālijas iestādes piekrīt Komisijas secinājumiem, saskaņā ar kuriem fiskālās neitralitātes shēmas, kas paredzētas Likumā 218/1990 un Dekrētā 358/1999, nav uzskatāmas par valsts atbalstu, jo tās pamato nodokļu sistēmas iekšējā loģika (oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmuma 30. punkts). Tomēr tās uzskata, ka tieši tāpēc, ka šie secinājumi ir pareizi, arī fiskālās pielīdzināšanas shēma, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, nav uzskatāma par valsts atbalstu, jo tas veido nepieciešamo papildinājumu daļējās fiskālās neitralitātes shēmai, ko paredz Likuma 218/1990 7. panta 2. punkts, kā arī tādēļ, ka ir jāņem vērā minēto banku sektora pārstrukturēšanas pasākumu īpatnības.

| (68) | Itālija uzsver: tā kā vienīgais kapitāla pieaugums, kura vērtība varēja tikt pielīdzināta, bija vēsturiskā peļņa – kas izrietēja no sākotnējiem pārstrukturēšanas pasākumiem (kas tika veikti no 1990. gada 22. augusta līdz 1995. gada 31. decembrim) –, kura palika pēc tam, kad 15 % no kapitāla pieauguma tika atzīti un līdz ar to aplikti ar nodokli. Samazinātā aizstājējnodokļa piemērošana ir pilnībā pamatota, ņemot vērā šāda kapitāla pieauguma īpatnību – tā ir nevis kārtējā finanšu gada peļņa, bet gan peļņa, kas gūta iepriekšējos gados, un īpaši ņemot vērā to Likuma 218/2000 reglamentēto pārstrukturēšanas pasākumu īpatnības, saistībā ar kuriem tika samaksāts nodoklis 52,2 % apmērā par 15 % no panāktā kapitāla pieauguma. Aprēķinot vidējo vērtību starp piemēroto nodokļa likmi 52,2 % apmērā un Likuma 2003/350 paredzēto aizstājējnodokļu 9 % un 12 % likmēm attiecībā uz pārējiem 85 % no kapitāla pieauguma, kopējā piemērotā likme ir starp 15,48 % un 17,85 %, likmes, kas pēc Itālijas domām ir faktiski salīdzināmas ar 15 % un 19 % likmēm, kas tiek piemērotas saskaņā ar netiešās pielīdzināšanas shēmu, ko Likums 350/2003 paredz attiecībā uz visu uzņēmējsabiedrību amortizējamiem aktīviem un neamortizējamiem aktīviem. |
| --- | --- |

(68)

Itālija uzsver: tā kā vienīgais kapitāla pieaugums, kura vērtība varēja tikt pielīdzināta, bija vēsturiskā peļņa – kas izrietēja no sākotnējiem pārstrukturēšanas pasākumiem (kas tika veikti no 1990. gada 22. augusta līdz 1995. gada 31. decembrim) –, kura palika pēc tam, kad 15 % no kapitāla pieauguma tika atzīti un līdz ar to aplikti ar nodokli. Samazinātā aizstājējnodokļa piemērošana ir pilnībā pamatota, ņemot vērā šāda kapitāla pieauguma īpatnību – tā ir nevis kārtējā finanšu gada peļņa, bet gan peļņa, kas gūta iepriekšējos gados, un īpaši ņemot vērā to Likuma 218/2000 reglamentēto pārstrukturēšanas pasākumu īpatnības, saistībā ar kuriem tika samaksāts nodoklis 52,2 % apmērā par 15 % no panāktā kapitāla pieauguma. Aprēķinot vidējo vērtību starp piemēroto nodokļa likmi 52,2 % apmērā un Likuma 2003/350 paredzēto aizstājējnodokļu 9 % un 12 % likmēm attiecībā uz pārējiem 85 % no kapitāla pieauguma, kopējā piemērotā likme ir starp 15,48 % un 17,85 %, likmes, kas pēc Itālijas domām ir faktiski salīdzināmas ar 15 % un 19 % likmēm, kas tiek piemērotas saskaņā ar netiešās pielīdzināšanas shēmu, ko Likums 350/2003 paredz attiecībā uz visu uzņēmējsabiedrību amortizējamiem aktīviem un neamortizējamiem aktīviem.

| (69) | Turklāt Itālija iestādes uzskata, ka pielīdzināšanas shēma, kas noteikta Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā, ir mazāk elastīga, jo paredz obligātu visas atlikušās, no sākotnējās pārstrukturēšanas izrietošā kapitāla pieauguma pielīdzināšanu, savukārt netiešās pielīdzināšanas shēma, kas paredzēta šā paša likuma 2. panta 25. punktā, paredz iespēju pārvērtēt tikai to aktīvu vērtību, kuru faktiskā vērtība ir augstāka. Pēc Itālijas domām šāds elastīgums būtu ārkārtīgi izdevīgs saņēmējām sabiedrībām, jo tās būtu varējušas izvēlēties pārvērtēt tikai amortizējamos aktīvus, nevis tos, kuru pārdošana būtu radījusi peļņu, kas būtu atbrīvota no nodokļiem. Tā, ja piemēro minēto kapitāldaļu atbrīvojuma shēmu, kas ir spēkā no 2004. gada 1. janvāra, kvalifikācijas kapitāldaļu pārdošana tiek atbrīvota no nodokļiem par 95 %, un tādējādi sabiedrībām nebūtu izdevīgi maksāt nodokli par tādas peļņas atzīšanu, kas ir saistīta ar aktīviem, kuri jebkurā gadījumā tiktu gandrīz pilnībā atbrīvoti no nodokļiem. Pēc Itālijas domām, šī starpība nekādā ziņā nav nenozīmīga, ņemot vērā, ka lielu daļu no aktīviem, kas vēsturiski tika pārvesti uz jaunizveidotām kredītiestādēm deviņdesmitajos gados, veidoja uzņēmējsabiedrību kvalificētās kapitāldaļas, un tādēļ bija gandrīz pilnībā atbrīvoti no nodokļiem pēc iepriekš aprakstītās 2003. gada nodokļu reformas. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt Itālija iestādes uzskata, ka pielīdzināšanas shēma, kas noteikta Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā, ir mazāk elastīga, jo paredz obligātu visas atlikušās, no sākotnējās pārstrukturēšanas izrietošā kapitāla pieauguma pielīdzināšanu, savukārt netiešās pielīdzināšanas shēma, kas paredzēta šā paša likuma 2. panta 25. punktā, paredz iespēju pārvērtēt tikai to aktīvu vērtību, kuru faktiskā vērtība ir augstāka. Pēc Itālijas domām šāds elastīgums būtu ārkārtīgi izdevīgs saņēmējām sabiedrībām, jo tās būtu varējušas izvēlēties pārvērtēt tikai amortizējamos aktīvus, nevis tos, kuru pārdošana būtu radījusi peļņu, kas būtu atbrīvota no nodokļiem. Tā, ja piemēro minēto kapitāldaļu atbrīvojuma shēmu, kas ir spēkā no 2004. gada 1. janvāra, kvalifikācijas kapitāldaļu pārdošana tiek atbrīvota no nodokļiem par 95 %, un tādējādi sabiedrībām nebūtu izdevīgi maksāt nodokli par tādas peļņas atzīšanu, kas ir saistīta ar aktīviem, kuri jebkurā gadījumā tiktu gandrīz pilnībā atbrīvoti no nodokļiem. Pēc Itālijas domām, šī starpība nekādā ziņā nav nenozīmīga, ņemot vērā, ka lielu daļu no aktīviem, kas vēsturiski tika pārvesti uz jaunizveidotām kredītiestādēm deviņdesmitajos gados, veidoja uzņēmējsabiedrību kvalificētās kapitāldaļas, un tādēļ bija gandrīz pilnībā atbrīvoti no nodokļiem pēc iepriekš aprakstītās 2003. gada nodokļu reformas.

| (70) | Visbeidzot, Itālijas iestādes uzskata, ka arī tad, ja Komisija nonāk pie secinājuma, ka nodokļa likme, kuru piemēro, maksājot nodokli saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, ir bijusi labvēlīgāka nekā likme, kuru piemēro, maksājot nodokli saskaņā ar “vispārējo” pielīdzināšanas shēmu, ko paredz tā paša likuma 2. panta 25. punkts, starpība faktiski būtu nenozīmīga, un līdz ar to tā būtu uzskatāma par de minimis atbalstu. |
| --- | --- |

(70)

Visbeidzot, Itālijas iestādes uzskata, ka arī tad, ja Komisija nonāk pie secinājuma, ka nodokļa likme, kuru piemēro, maksājot nodokli saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, ir bijusi labvēlīgāka nekā likme, kuru piemēro, maksājot nodokli saskaņā ar “vispārējo” pielīdzināšanas shēmu, ko paredz tā paša likuma 2. panta 25. punkts, starpība faktiski būtu nenozīmīga, un līdz ar to tā būtu uzskatāma par de minimis atbalstu.

5.   IEINTERESĒTO PUŠU APSVĒRUMI

| (71) | Savos apsvērumos ieinteresētās puses ir izvirzījušas vairākus argumentus ar mērķi atspēkot apskatāmās nodokļu likmju pielīdzināšanas shēmas atzīšanu par valsts atbalstu. Puses apgalvoja, ka tas ir tehniska rakstura nodokļu pasākums, ko paredzēts veikt īpašā situācijā, proti, atrisināt problēmu par noteiktu neatzītu fiskālo vērtību neizlīdzinātību attiecībā pret aktīviem, kas apmainīti laikā, kad veica pārstrukturēšanas pasākumus banku sektorā; turklāt šāds pasākums nesniegtu nekādu priekšrocību attiecīgajām banku grupām, jo tas patiesībā saistīts ar papildu izdevumu samaksāšanu, kas parasti nav jādara pārējām uzņēmējsabiedrībām, kuras piedalījušās līdzīga veida pārstrukturēšanā saskaņā ar vispārējo fiskālās neitralitātes režīmu, ko paredz Dekrēts 358/1997 un Apvienošanās direktīva. |
| --- | --- |

(71)

Savos apsvērumos ieinteresētās puses ir izvirzījušas vairākus argumentus ar mērķi atspēkot apskatāmās nodokļu likmju pielīdzināšanas shēmas atzīšanu par valsts atbalstu. Puses apgalvoja, ka tas ir tehniska rakstura nodokļu pasākums, ko paredzēts veikt īpašā situācijā, proti, atrisināt problēmu par noteiktu neatzītu fiskālo vērtību neizlīdzinātību attiecībā pret aktīviem, kas apmainīti laikā, kad veica pārstrukturēšanas pasākumus banku sektorā; turklāt šāds pasākums nesniegtu nekādu priekšrocību attiecīgajām banku grupām, jo tas patiesībā saistīts ar papildu izdevumu samaksāšanu, kas parasti nav jādara pārējām uzņēmējsabiedrībām, kuras piedalījušās līdzīga veida pārstrukturēšanā saskaņā ar vispārējo fiskālās neitralitātes režīmu, ko paredz Dekrēts 358/1997 un Apvienošanās direktīva.

| (72) | Pēc būtības ieinteresētās puses apstiprina, ka apskatāmā shēma nav selektīva, jo to pamato banku sektora specifika, it īpaši attiecīgo kredītiestāžu pārstrukturēšanas specifika. Ieinteresētās puses apgalvo arī, ka dažos no saviem iepriekšējiem lēmumiem Komisija esot uzskatījusi par saderīgu ar kopējo tirgu daļējas fiskālās neitralitātes režīmu, ko paredz Likums 218/1990, piemēram, 2001. gada 11. decembra lēmumā 2002/581/EK, attiecībā uz valsts atbalsta shēmu, kuru Itālija ir nodrošinājusi banku labā (14), lēmums, kas savukārt atsaucas uz Komisijas paziņojumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu attiecībā uz atbalstu, ko Itālija nodrošinājusi Banco di Napoli labā (15). |
| --- | --- |

(72)

Pēc būtības ieinteresētās puses apstiprina, ka apskatāmā shēma nav selektīva, jo to pamato banku sektora specifika, it īpaši attiecīgo kredītiestāžu pārstrukturēšanas specifika. Ieinteresētās puses apgalvo arī, ka dažos no saviem iepriekšējiem lēmumiem Komisija esot uzskatījusi par saderīgu ar kopējo tirgu daļējas fiskālās neitralitātes režīmu, ko paredz Likums 218/1990, piemēram, 2001. gada 11. decembra lēmumā 2002/581/EK, attiecībā uz valsts atbalsta shēmu, kuru Itālija ir nodrošinājusi banku labā (14), lēmums, kas savukārt atsaucas uz Komisijas paziņojumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu attiecībā uz atbalstu, ko Itālija nodrošinājusi Banco di Napoli labā (15).

| (73) | Ieinteresētās puses turklāt apstiprina, ka kredītiestādes, kurās veikta attiecīgā pārstrukturēšana, nav saņēmušas nekādas īpašas priekšrocības, kā varētu secināt, salīdzinot aizstājējnodokli, ko minētās bankas samaksājušas sava kapitāla pieauguma atzīšanai, un nodokli, kas jāmaksā citām sabiedrībām, kuras pārstrukturētas tādā pašā veidā saskaņā ar fiskālās neitralitātes režīmu. Atšķirību nodokļu likmēs attiecībā pret citām sabiedrībām paredzētajām likmēm, ko 2003. gadā piemēroja pārstrukturējamajām bankām, var izskaidrot ar to nodokļu režīmu atšķirību, kuri bija spēkā katrā no abām pārstrukturēšanas pasākumu sērijām. Puses atzīst, ka, ja fiskāli neatzītais kapitāla pieaugums, kas panākts, veicot pārstrukturēšanas pasākumus saskaņā ar Dekrētu 358/1997, bija “brīvi sadalāms kapitāla pieaugums”, jo to varēja brīvi sadalīt akcionāriem, neuzliekot papildu nodokli sabiedrības līmenī, tad kapitāla pieaugums, ko panāca saskaņā ar Likumu 218/1990, bija “atliktais kapitāla pieaugums” gan saņēmējai sabiedrībai, gan pārvedamajai sabiedrībai, taču tikai tik ilgi, kamēr tas vēl nav sadalīts starp attiecīgajiem akcionāriem. |
| --- | --- |

(73)

Ieinteresētās puses turklāt apstiprina, ka kredītiestādes, kurās veikta attiecīgā pārstrukturēšana, nav saņēmušas nekādas īpašas priekšrocības, kā varētu secināt, salīdzinot aizstājējnodokli, ko minētās bankas samaksājušas sava kapitāla pieauguma atzīšanai, un nodokli, kas jāmaksā citām sabiedrībām, kuras pārstrukturētas tādā pašā veidā saskaņā ar fiskālās neitralitātes režīmu. Atšķirību nodokļu likmēs attiecībā pret citām sabiedrībām paredzētajām likmēm, ko 2003. gadā piemēroja pārstrukturējamajām bankām, var izskaidrot ar to nodokļu režīmu atšķirību, kuri bija spēkā katrā no abām pārstrukturēšanas pasākumu sērijām. Puses atzīst, ka, ja fiskāli neatzītais kapitāla pieaugums, kas panākts, veicot pārstrukturēšanas pasākumus saskaņā ar Dekrētu 358/1997, bija “brīvi sadalāms kapitāla pieaugums”, jo to varēja brīvi sadalīt akcionāriem, neuzliekot papildu nodokli sabiedrības līmenī, tad kapitāla pieaugums, ko panāca saskaņā ar Likumu 218/1990, bija “atliktais kapitāla pieaugums” gan saņēmējai sabiedrībai, gan pārvedamajai sabiedrībai, taču tikai tik ilgi, kamēr tas vēl nav sadalīts starp attiecīgajiem akcionāriem.

| (74) | Šo atšķirību starp dažādajiem nodokļu režīmiem, kurus piemēro kapitāla pieaugumam, kas panākts divās atšķirīgās situācijās, pēc ieinteresēto pušu domām apstiprinot interpretācija, kas dota Itālijas Finanšu ministrijas Lēmumā Nr. 82/2000 (16), ar kuru nodokļu administrācija esot atzinusi, ka starpība starp pārvestās darbības nozares patieso tirgus vērtību un tās fiskālo vērtību nerada ar nodokli apliekamu kapitāla pieaugumu, veicot pārvešanu fiskālās neitralitātes režīma kontekstā, ja vien fiskālās vērtības netiek pielīdzinātas patiesajai tirgus vērtībai ne pārvedamās sabiedrības, ne saņēmējas sabiedrības līmenī. Lēmumā turklāt esot secināts, ka starpībai, kas izveidojusies darbības nozares pārvešanā, ir tikai grāmatvedības nozīme, kamēr vien minētās nozares aktīvi netiek faktiski pārdoti, un tādējādi “atliktais kapitāla pieaugums” kļūst sadalāms akcionāriem, neapliekot attiecīgo uzņēmējsabiedrību ar ienākuma nodokļi. No otras puses, Likuma 218/1990 7. panta 2. punktā skaidri paredzēts, ka starpība grāmatvedības vērtībā, kas rodas, veicot pārvešanu daļējas fiskālās neitralitātes režīmā pēc minēto kredītiestāžu pārstrukturizācijas, tiek aplikta ar nodokli ne tikai tad, ja kapitāla pieauguma aktīvi tiek cedēti, bet arī tad, ja kapitāla pieaugums tiek sadalīts akcionāriem. |
| --- | --- |

(74)

Šo atšķirību starp dažādajiem nodokļu režīmiem, kurus piemēro kapitāla pieaugumam, kas panākts divās atšķirīgās situācijās, pēc ieinteresēto pušu domām apstiprinot interpretācija, kas dota Itālijas Finanšu ministrijas Lēmumā Nr. 82/2000 (16), ar kuru nodokļu administrācija esot atzinusi, ka starpība starp pārvestās darbības nozares patieso tirgus vērtību un tās fiskālo vērtību nerada ar nodokli apliekamu kapitāla pieaugumu, veicot pārvešanu fiskālās neitralitātes režīma kontekstā, ja vien fiskālās vērtības netiek pielīdzinātas patiesajai tirgus vērtībai ne pārvedamās sabiedrības, ne saņēmējas sabiedrības līmenī. Lēmumā turklāt esot secināts, ka starpībai, kas izveidojusies darbības nozares pārvešanā, ir tikai grāmatvedības nozīme, kamēr vien minētās nozares aktīvi netiek faktiski pārdoti, un tādējādi “atliktais kapitāla pieaugums” kļūst sadalāms akcionāriem, neapliekot attiecīgo uzņēmējsabiedrību ar ienākuma nodokļi. No otras puses, Likuma 218/1990 7. panta 2. punktā skaidri paredzēts, ka starpība grāmatvedības vērtībā, kas rodas, veicot pārvešanu daļējas fiskālās neitralitātes režīmā pēc minēto kredītiestāžu pārstrukturizācijas, tiek aplikta ar nodokli ne tikai tad, ja kapitāla pieauguma aktīvi tiek cedēti, bet arī tad, ja kapitāla pieaugums tiek sadalīts akcionāriem.

| (75) | Saskaņā ar ieinteresēto pušu apsvērumiem, faktu, ka ar Likumu 342/2000 un Likumu 448/2001 noteiktās nodokļu likmes 2000. gada un 2001. gada pielīdzināšanas pasākumiem bijušas tādas pašas gan kredītiestāžu pārstrukturēšanai, gan pārstrukturēšanai, kas attiecās uz citām sabiedrībām, savukārt 2003. gada pielīdzināšanas likmes bankām, šķiet, bijušas labvēlīgākas, var izskaidrot ar izmaiņām, kuras ieviesa 2003. gada uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma, kas aizstāja nodokļu kredīta iegrāmatošanas sistēmu ar 95 % atbrīvojuma sistēmu, lai netiktu veikta dividenžu dubulta ekonomiska aplikšana ar nodokļiem. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar ieinteresēto pušu apsvērumiem, faktu, ka ar Likumu 342/2000 un Likumu 448/2001 noteiktās nodokļu likmes 2000. gada un 2001. gada pielīdzināšanas pasākumiem bijušas tādas pašas gan kredītiestāžu pārstrukturēšanai, gan pārstrukturēšanai, kas attiecās uz citām sabiedrībām, savukārt 2003. gada pielīdzināšanas likmes bankām, šķiet, bijušas labvēlīgākas, var izskaidrot ar izmaiņām, kuras ieviesa 2003. gada uzņēmumu ienākuma nodokļa reforma, kas aizstāja nodokļu kredīta iegrāmatošanas sistēmu ar 95 % atbrīvojuma sistēmu, lai netiktu veikta dividenžu dubulta ekonomiska aplikšana ar nodokļiem.

| (76) | Turklāt ieinteresētās puses uzskata arī, ka pārstrukturētās sabiedrības atšķirībā no pārstrukturētajām kredītiestādēm varēja sadalīt savu vēsturisko kapitāla pieaugumu bez nepieciešamības maksāt uzņēmumu ienākuma nodokli, bet attiecīgās dividendes saskaņā ar iegrāmatošanas sistēmu, kas tika piemērota līdz 2003. gada 31. decembrim, būtu apliktas ar nodokli saņēmēja–akcionāra līmenī. Gadījumā, ja būtu ticis samaksāts uzņēmējsabiedrību aizstājējnodoklis, lai šādu kapitāla pieaugumu fiskāli atzītu (kā tas notika, īstenojot fiskālās pielīdzināšanas shēmas 2000. un 2001. gadā), samaksātais nodoklis tiktu iegrāmatots kā nodokļa kredīts par summu, kas ir jāsamaksā akcionāram, kad tas saņem attiecīgo dividendi. Tādējādi iepriekšējā iegrāmatošanas sistēmā nodoklis akcionāra līmenī jebkurā gadījumā ietvēris iespējami samaksāto uzņēmumu ienākuma nodokli un līdz ar to izlīdzinājis jebkuras fiskālās pielīdzināšanas shēmas nodokļu režīmu; tas savukārt pamatotu vienas un tās pašas aizstājējnodokļa likmes piemērošanu gan pārstrukturētajām kredītiestādēm, gan arī citām sabiedrībām, kas tajā laikā bija ieinteresētas pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt ieinteresētās puses uzskata arī, ka pārstrukturētās sabiedrības atšķirībā no pārstrukturētajām kredītiestādēm varēja sadalīt savu vēsturisko kapitāla pieaugumu bez nepieciešamības maksāt uzņēmumu ienākuma nodokli, bet attiecīgās dividendes saskaņā ar iegrāmatošanas sistēmu, kas tika piemērota līdz 2003. gada 31. decembrim, būtu apliktas ar nodokli saņēmēja–akcionāra līmenī. Gadījumā, ja būtu ticis samaksāts uzņēmējsabiedrību aizstājējnodoklis, lai šādu kapitāla pieaugumu fiskāli atzītu (kā tas notika, īstenojot fiskālās pielīdzināšanas shēmas 2000. un 2001. gadā), samaksātais nodoklis tiktu iegrāmatots kā nodokļa kredīts par summu, kas ir jāsamaksā akcionāram, kad tas saņem attiecīgo dividendi. Tādējādi iepriekšējā iegrāmatošanas sistēmā nodoklis akcionāra līmenī jebkurā gadījumā ietvēris iespējami samaksāto uzņēmumu ienākuma nodokli un līdz ar to izlīdzinājis jebkuras fiskālās pielīdzināšanas shēmas nodokļu režīmu; tas savukārt pamatotu vienas un tās pašas aizstājējnodokļa likmes piemērošanu gan pārstrukturētajām kredītiestādēm, gan arī citām sabiedrībām, kas tajā laikā bija ieinteresētas pārstrukturēšanā.

| (77) | Stāvoklis esot būtiski mainījies pēc 2003. gada 31. decembra, kad attiecībā uz dividendēm ieviesa 95 % atbrīvojuma shēmu, kura piemērojama attiecībā uz atlikto pārstrukturēšanas kapitāla pieaugumu, ko sadalīja dividenžu veidā. Sākot no 2004. gada, nodoklis par kapitāla pieaugumu, ko panāca, pārstrukturējot citas uzņēmējsabiedrības, kuras nav minētās bankas, un pēc tam sadalīja dividenžu veidā, tiek attiecināts tikai uz 5 % no dividendēs sadalītā kapitāla pieauguma, veidojot vienīgo maksājamo nodokli (gadījumā, ja nepiemēro nekādu aizstājējnodokli), turpretim par kapitāla pieaugumu, ko panāca pārstrukturētās bankas, esot bijis – ja šāda peļņa tikusi sadalīta – jāmaksā parastais uzņēmumu ienākuma nodoklis (joprojām gadījumā, ja nepiemēro nekādu aizstājējnodokli). Lai novērstu šo nevienlīdzīgo attieksmi, Itālijas likumdevējs ir ieviesis aizstājējnodokli ar nominālo (samazinātu) likmi, kas paredzēta Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā, tā, lai atzītu atlikto kapitāla pieaugumu tikai minētajām pārstrukturējamajām bankām, un izslēgtu atlikto kapitāla pieaugumu saskaņā ar Dekrētu 358/1997, jo šāda peļņa pēc tam, kad to sadala dividendēs, tāpat tiktu aplikta ar nodokli mazākā apjomā (95 % dividendes neiekļaujot saņēmēja nodokļu bāzē). |
| --- | --- |

(77)

Stāvoklis esot būtiski mainījies pēc 2003. gada 31. decembra, kad attiecībā uz dividendēm ieviesa 95 % atbrīvojuma shēmu, kura piemērojama attiecībā uz atlikto pārstrukturēšanas kapitāla pieaugumu, ko sadalīja dividenžu veidā. Sākot no 2004. gada, nodoklis par kapitāla pieaugumu, ko panāca, pārstrukturējot citas uzņēmējsabiedrības, kuras nav minētās bankas, un pēc tam sadalīja dividenžu veidā, tiek attiecināts tikai uz 5 % no dividendēs sadalītā kapitāla pieauguma, veidojot vienīgo maksājamo nodokli (gadījumā, ja nepiemēro nekādu aizstājējnodokli), turpretim par kapitāla pieaugumu, ko panāca pārstrukturētās bankas, esot bijis – ja šāda peļņa tikusi sadalīta – jāmaksā parastais uzņēmumu ienākuma nodoklis (joprojām gadījumā, ja nepiemēro nekādu aizstājējnodokli). Lai novērstu šo nevienlīdzīgo attieksmi, Itālijas likumdevējs ir ieviesis aizstājējnodokli ar nominālo (samazinātu) likmi, kas paredzēta Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā, tā, lai atzītu atlikto kapitāla pieaugumu tikai minētajām pārstrukturējamajām bankām, un izslēgtu atlikto kapitāla pieaugumu saskaņā ar Dekrētu 358/1997, jo šāda peļņa pēc tam, kad to sadala dividendēs, tāpat tiktu aplikta ar nodokli mazākā apjomā (95 % dividendes neiekļaujot saņēmēja nodokļu bāzē).

| (78) | Rezumējot, pēc ieinteresēto pušu domām 2003. gada fiskālās pielīdzināšanas shēma nav devusi priekšrocības pārstrukturējamajām bankām: tas esot bijis pasākums, kas paredzēts nevienlīdzības novēršanai starp ievērojami bargāko fiskālās pielīdzināšanas shēmu, kuru Likums 218/1990 paredz pārstrukturējamajām kredītiestādēm, un mazāk stingro nodokļu režīmu, kas tika piemērota kapitāla pieaugumam, kuru sadalīja saskaņā ar Dekrētu 358/1997 pārstrukturētās sabiedrības. |
| --- | --- |

(78)

Rezumējot, pēc ieinteresēto pušu domām 2003. gada fiskālās pielīdzināšanas shēma nav devusi priekšrocības pārstrukturējamajām bankām: tas esot bijis pasākums, kas paredzēts nevienlīdzības novēršanai starp ievērojami bargāko fiskālās pielīdzināšanas shēmu, kuru Likums 218/1990 paredz pārstrukturējamajām kredītiestādēm, un mazāk stingro nodokļu režīmu, kas tika piemērota kapitāla pieaugumam, kuru sadalīja saskaņā ar Dekrētu 358/1997 pārstrukturētās sabiedrības.

| (79) | Visbeidzot, ieinteresētās puses papildus norādīja, ka pat tad, ja Komisija secinātu, ka fiskālās pielīdzināšanas shēma, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, būtu devusi īpašu priekšrocību tikai kredītiestādēm, kas piedalījās pārstrukturēšanā saskaņā ar Likumu 218/1990, tā nebūtu tāda apjoma priekšrocība, kādu to provizoriski aprēķinājusi Komisija, tā tikai būtu vienāda ar starpību starp nodokli, kas samaksāts saskaņā ar pielīdzināšanu, un pavisam citu un atšķirīgu nodokli, ko jāmaksā, lai dažādus amortizējamos vai neamortizējamos aktīvus pārvērtētu saskaņā ar tā paša Likuma 350/2003 2. panta 25. punktu. Šī starpība būtu vienāda tikai ar daļu no veiktās pārvērtēšanas nodokļa, un, turklāt tā būtu jāatskaita no nodokļa summas, kas pārmaksāta, lai pārvērtētu aktīvus, kuri neradītu apliekamu kapitāla pieaugumu cedēšanas gadījumā (aktīvi, kuru cesija rada no nodokļiem atbrīvotu kapitāla pieaugumu). |
| --- | --- |

(79)

Visbeidzot, ieinteresētās puses papildus norādīja, ka pat tad, ja Komisija secinātu, ka fiskālās pielīdzināšanas shēma, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, būtu devusi īpašu priekšrocību tikai kredītiestādēm, kas piedalījās pārstrukturēšanā saskaņā ar Likumu 218/1990, tā nebūtu tāda apjoma priekšrocība, kādu to provizoriski aprēķinājusi Komisija, tā tikai būtu vienāda ar starpību starp nodokli, kas samaksāts saskaņā ar pielīdzināšanu, un pavisam citu un atšķirīgu nodokli, ko jāmaksā, lai dažādus amortizējamos vai neamortizējamos aktīvus pārvērtētu saskaņā ar tā paša Likuma 350/2003 2. panta 25. punktu. Šī starpība būtu vienāda tikai ar daļu no veiktās pārvērtēšanas nodokļa, un, turklāt tā būtu jāatskaita no nodokļa summas, kas pārmaksāta, lai pārvērtētu aktīvus, kuri neradītu apliekamu kapitāla pieaugumu cedēšanas gadījumā (aktīvi, kuru cesija rada no nodokļiem atbrīvotu kapitāla pieaugumu).

6.   NOVĒRTĒŠANA

6.1.   Valsts atbalsts saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu

| (80) | Saskaņā ar nostiprinājušos Tiesas judikatūru (17) pasākumam, lai to uzskatītu par valsts atbalstu, jāatbilst kritērijiem, kas noteikti EK līguma 87. panta 1. punktā, tas ir, atbalstu ir jāsniedz valstij vai izmantojot valsts līdzekļus, tam ir jādod priekšrocība, kas selektīvā veidā ir labvēlīga atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ja to neattaisno nodokļu režīma iekšējā loģika, un, visbeidzot, tai ir jārada konkurences izkropļojumi un jāiespaido tirdzniecība. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar nostiprinājušos Tiesas judikatūru (17) pasākumam, lai to uzskatītu par valsts atbalstu, jāatbilst kritērijiem, kas noteikti EK līguma 87. panta 1. punktā, tas ir, atbalstu ir jāsniedz valstij vai izmantojot valsts līdzekļus, tam ir jādod priekšrocība, kas selektīvā veidā ir labvēlīga atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ja to neattaisno nodokļu režīma iekšējā loģika, un, visbeidzot, tai ir jārada konkurences izkropļojumi un jāiespaido tirdzniecība.

| (81) | Komisija uzskata, ka apskatāmie pasākumi ir acīmredzami finansēti ar valsts līdzekļiem, jo nominālā (samazinātā) aizstājējnodokļa maksāšana parastā uzņēmumu ienākuma nodokļa vietā par atzītu kapitāla pieaugumu saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, ir līdzvērtīga uzņēmumu ienākuma nodokļa atvieglojumam, radot zaudējumus publiskajām finansēm. |
| --- | --- |

(81)

Komisija uzskata, ka apskatāmie pasākumi ir acīmredzami finansēti ar valsts līdzekļiem, jo nominālā (samazinātā) aizstājējnodokļa maksāšana parastā uzņēmumu ienākuma nodokļa vietā par atzītu kapitāla pieaugumu saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, ir līdzvērtīga uzņēmumu ienākuma nodokļa atvieglojumam, radot zaudējumus publiskajām finansēm.

| (82) | Itālijas iestādes un ieinteresētās puses ir norādījušas, ka iepriekšējos lēmumos – 2000/600/EK (18), kas apstiprina ar nosacījumiem Itālijas atbalstu valsts bankām Banco di Sicilia un Sicilcassa, un 1999/288/EK (19) par Itālijas piešķirtā atbalsta Banco di Napoli apstiprināšanu ar zināmiem nosacījumiem, Komisija esot izskatījusi un apstiprinājusi daļējas fiskālās neitralitātes režīmu, ko paredz Likums 218/1990, jo Komisija secinājusi, ka šādi pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Līdz ar to arī apskatāmā shēma nebūtu uzskatāma par valsts atbalstu, jo tā neesot nekas cits kā loģiskas sekas nodokļu maksāšanas atlikšanas shēmai, ko nosaka minētais Likums 218/1990. |
| --- | --- |

(82)

Itālijas iestādes un ieinteresētās puses ir norādījušas, ka iepriekšējos lēmumos – 2000/600/EK (18), kas apstiprina ar nosacījumiem Itālijas atbalstu valsts bankām Banco di Sicilia un Sicilcassa, un 1999/288/EK (19) par Itālijas piešķirtā atbalsta Banco di Napoli apstiprināšanu ar zināmiem nosacījumiem, Komisija esot izskatījusi un apstiprinājusi daļējas fiskālās neitralitātes režīmu, ko paredz Likums 218/1990, jo Komisija secinājusi, ka šādi pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Līdz ar to arī apskatāmā shēma nebūtu uzskatāma par valsts atbalstu, jo tā neesot nekas cits kā loģiskas sekas nodokļu maksāšanas atlikšanas shēmai, ko nosaka minētais Likums 218/1990.

| (83) | Likuma 218/1990 7. panta 2. punktā noteikts, ka uz aktīvu un akciju pārvedumiem, ko veic, pārstrukturējot banku sektoru, attiecas daļējas fiskālās neitralitātes režīms. Gan saņēmējai sabiedrībai, gan arī pārvedamajai sabiedrībai tas nozīmēja banku darbības nozares pārvešanā panāktā kapitāla pieauguma daļēju neatzīšanu ar nosacījumu, ka aktīviem, kas veido pārvesto darbības nozari, tiek piešķirta tāda pati fiskālā vērtība, kāda tiem bija laikā, kad tie atradās pārvedamās sabiedrības īpašumā (pārvestā fiskālā vērtība), un šīs pārvedamās sabiedrības saņemtajām akcijām arī tiek piešķirta tāda pati fiskālā vērtība, kāda ir pārvestajiem aktīviem (aizstājēja fiskālā vērtība). |
| --- | --- |

(83)

Likuma 218/1990 7. panta 2. punktā noteikts, ka uz aktīvu un akciju pārvedumiem, ko veic, pārstrukturējot banku sektoru, attiecas daļējas fiskālās neitralitātes režīms. Gan saņēmējai sabiedrībai, gan arī pārvedamajai sabiedrībai tas nozīmēja banku darbības nozares pārvešanā panāktā kapitāla pieauguma daļēju neatzīšanu ar nosacījumu, ka aktīviem, kas veido pārvesto darbības nozari, tiek piešķirta tāda pati fiskālā vērtība, kāda tiem bija laikā, kad tie atradās pārvedamās sabiedrības īpašumā (pārvestā fiskālā vērtība), un šīs pārvedamās sabiedrības saņemtajām akcijām arī tiek piešķirta tāda pati fiskālā vērtība, kāda ir pārvestajiem aktīviem (aizstājēja fiskālā vērtība).

| (84) | Tā kā saskaņā ar šo shēmu apmainīto akciju un aktīvu fiskālā vērtība nepieauga, sabiedrības, kas piedalījās pārstrukturēšanā, nesaņēma nekādu fiskālu priekšrocību, un pārvešanā gūtās peļņas aplikšana ar nodokli tika atlikta, gaidot turpmāku tās fiskālo atzīšanu (piemēram, kad saņēmēja sabiedrība cedē aktīvus vai pārvedamā sabiedrība cedē akcijas). Tā kā ne pārvedamajai, ne saņēmējai sabiedrībai nodokļu bāze nepalielinājās, tad netika veikts nekāds atbalsta pasākums, ko noteiktu peļņas atzīšanas atlikšana sabiedrības līmenī. |
| --- | --- |

(84)

Tā kā saskaņā ar šo shēmu apmainīto akciju un aktīvu fiskālā vērtība nepieauga, sabiedrības, kas piedalījās pārstrukturēšanā, nesaņēma nekādu fiskālu priekšrocību, un pārvešanā gūtās peļņas aplikšana ar nodokli tika atlikta, gaidot turpmāku tās fiskālo atzīšanu (piemēram, kad saņēmēja sabiedrība cedē aktīvus vai pārvedamā sabiedrība cedē akcijas). Tā kā ne pārvedamajai, ne saņēmējai sabiedrībai nodokļu bāze nepalielinājās, tad netika veikts nekāds atbalsta pasākums, ko noteiktu peļņas atzīšanas atlikšana sabiedrības līmenī.

| (85) | Turklāt šāda nodokļa maksājuma atlikšana saskaņā ar Likuma 218/1990 paredzēto shēmu atbilda tiem pamatprincipiem uzņēmējsabiedrību aplikšanai ar nodokļiem, saskaņā ar kuriem ienākumu aplikšana ar nodokļiem tiek piemērota visiem ienākumiem un jebkuras uzņēmējsabiedrības gūtajai peļņai; tomēr panāktais kapitāla pieaugums netika fiskāli atzīts, jo attiecīgo aktīvu fiskālā vērtība nepieauga, līdz ar to aplikšana ar nodokli varēja tikt veikta turpmākajā gaitā. |
| --- | --- |

(85)

Turklāt šāda nodokļa maksājuma atlikšana saskaņā ar Likuma 218/1990 paredzēto shēmu atbilda tiem pamatprincipiem uzņēmējsabiedrību aplikšanai ar nodokļiem, saskaņā ar kuriem ienākumu aplikšana ar nodokļiem tiek piemērota visiem ienākumiem un jebkuras uzņēmējsabiedrības gūtajai peļņai; tomēr panāktais kapitāla pieaugums netika fiskāli atzīts, jo attiecīgo aktīvu fiskālā vērtība nepieauga, līdz ar to aplikšana ar nodokli varēja tikt veikta turpmākajā gaitā.

| (86) | Ņemot vērā minētos apstākļus, Komisija apstiprina sākotnējo novērtējumu, ko tā formulēja oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmumā, proti, ka a) ne 85 % tās kapitāla pieauguma daļas neatzīšana, kurš panākts, veicot ar Likumu 218/1990 noteiktās darbības, b) ne arī tā kapitāla pieauguma neatzīšana, kurš panākts, veicot ar Dekrētu 358/1997 noteiktās darbības, nevar tikt uzskatīta par valsts atbalstu, jo apmainīto aktīvu fiskālā vērtība netiek mainīta (20), līdz ar to fiskālais kapitāla pieaugums nav ticis īstenots un tātad nav piešķirta nekāda priekšrocība. Tā kā panāktais kapitāla pieaugums ir ticis iesaldēts, nav bijis iespējams sadalīt attiecīgo peļņu un nav bijis iespējams amortizēt, pazemināt vērtību vai jebkādā citā veidā atskaitīt no sabiedrības apliekamajiem ienākumiem aktīvu vērtības pieauguma procentuālo daļu. Komisija līdz ar to secina, ka nodokļa iekasēšanas atlikšana attiecībā uz piemēroto fiskālās neitralitātes režīmu ir pamatota ar nodokļu sistēmas iekšējo loģiku un nevar tikt uzskatīta par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā minētos apstākļus, Komisija apstiprina sākotnējo novērtējumu, ko tā formulēja oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmumā, proti, ka a) ne 85 % tās kapitāla pieauguma daļas neatzīšana, kurš panākts, veicot ar Likumu 218/1990 noteiktās darbības, b) ne arī tā kapitāla pieauguma neatzīšana, kurš panākts, veicot ar Dekrētu 358/1997 noteiktās darbības, nevar tikt uzskatīta par valsts atbalstu, jo apmainīto aktīvu fiskālā vērtība netiek mainīta (20), līdz ar to fiskālais kapitāla pieaugums nav ticis īstenots un tātad nav piešķirta nekāda priekšrocība. Tā kā panāktais kapitāla pieaugums ir ticis iesaldēts, nav bijis iespējams sadalīt attiecīgo peļņu un nav bijis iespējams amortizēt, pazemināt vērtību vai jebkādā citā veidā atskaitīt no sabiedrības apliekamajiem ienākumiem aktīvu vērtības pieauguma procentuālo daļu. Komisija līdz ar to secina, ka nodokļa iekasēšanas atlikšana attiecībā uz piemēroto fiskālās neitralitātes režīmu ir pamatota ar nodokļu sistēmas iekšējo loģiku un nevar tikt uzskatīta par valsts atbalstu.

| (87) | Turpretim, fiskālās pielīdzināšanas shēma, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, deva tiesības palielināt fiskālo vērtību, attiecībā uz kuru tiktu maksāts parastais uzņēmumu ienākuma nodoklis, ja nebūtu pieejams īpašs aizstājējnodoklis kā apskatāmajā gadījumā. Komisija uzskata, ka, lai atvieglotu kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli, nacionālais likumdevējs var piemērot aizstājējnodokli ar likmi, kas zemāka par parastā nodokļa likmi. Ņemot vērā to, ka nodoklis par cesiju parasti tiek maksāts uzreiz, bet fiskālās priekšrocības no pārvesto aktīvu nodokļu bāzes pieauguma tiek gūtas tikai laika gaitā – veicot periodisku amortizācijas atvilkumu vai arī atvilkumu, kas tiek veikts šo aktīvu cesijas brīdī – normāla šādas peļņas aplikšana ar nodokļiem ietvertu pārvedamās un saņēmējas sabiedrības kopējā neto nodokļa pieaugumu. Aizstājējnodoklis – ar likmi, kas ir zemāka par parastā nodokļa likmi – par kapitāla pieaugumu, kuru panāk, veicot uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanu, tādējādi varētu būt pamatots kā tehnisks pasākums, kas paredzēts kapitāla pieauguma fiskālās atzīšanas atvieglošanai. |
| --- | --- |

(87)

Turpretim, fiskālās pielīdzināšanas shēma, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, deva tiesības palielināt fiskālo vērtību, attiecībā uz kuru tiktu maksāts parastais uzņēmumu ienākuma nodoklis, ja nebūtu pieejams īpašs aizstājējnodoklis kā apskatāmajā gadījumā. Komisija uzskata, ka, lai atvieglotu kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli, nacionālais likumdevējs var piemērot aizstājējnodokli ar likmi, kas zemāka par parastā nodokļa likmi. Ņemot vērā to, ka nodoklis par cesiju parasti tiek maksāts uzreiz, bet fiskālās priekšrocības no pārvesto aktīvu nodokļu bāzes pieauguma tiek gūtas tikai laika gaitā – veicot periodisku amortizācijas atvilkumu vai arī atvilkumu, kas tiek veikts šo aktīvu cesijas brīdī – normāla šādas peļņas aplikšana ar nodokļiem ietvertu pārvedamās un saņēmējas sabiedrības kopējā neto nodokļa pieaugumu. Aizstājējnodoklis – ar likmi, kas ir zemāka par parastā nodokļa likmi – par kapitāla pieaugumu, kuru panāk, veicot uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanu, tādējādi varētu būt pamatots kā tehnisks pasākums, kas paredzēts kapitāla pieauguma fiskālās atzīšanas atvieglošanai.

| (88) | Tomēr šāda preferenciāla fiskālā pielīdzināšana var būt pamatota tikai tad, ja tā ir objektīvi piemērojama ar tiem pašiem nosacījumiem jebkurai līdzīgai kapitāla pieauguma fiskālajai atzīšanai, piemēram, tāda kapitāla pieauguma atzīšanai, kas panākts citos pārstrukturēšanas pasākumos, kuri nav paredzēti Likumā 218/1990, ieskaitot pārstrukturēšanu, kas attiecas uz citām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

(88)

Tomēr šāda preferenciāla fiskālā pielīdzināšana var būt pamatota tikai tad, ja tā ir objektīvi piemērojama ar tiem pašiem nosacījumiem jebkurai līdzīgai kapitāla pieauguma fiskālajai atzīšanai, piemēram, tāda kapitāla pieauguma atzīšanai, kas panākts citos pārstrukturēšanas pasākumos, kuri nav paredzēti Likumā 218/1990, ieskaitot pārstrukturēšanu, kas attiecas uz citām kredītiestādēm.

| (89) | Komisija uzskata, ka pielīdzināšana, ko paredz Likums 342/2000 un Likums 448/2001, ir ļāvusi uzņēmumiem, kuri bijuši ieinteresēti veikt ar Likumu 218/1990 un Dekrētu 359/1997 paredzētos pārstrukturēšanas pasākumus, atzīt vēsturisko kapitāla pieaugumu, kas panākts, maksājot aizstājējnodokli, kurš visiem iesaistītajiem uzņēmumiem ir vienāds. Tādēļ Komisija secina, ka šāda pielīdzināšana ir uzskatāma par vispārēju nodokļu pasākumu un ka aizstājējnodoklis, ko piemēro samazinātā veidā (attiecībā pret tajā laikā piemēroto parasto uzņēmumu ienākuma nodokli) nesniedz nekādas konkurences priekšrocības minētajām sabiedrībām, jo to piemēroja ar tiem pašiem nosacījumiem visiem uzņēmumiem, kas bija atzinuši panākto vēsturisko kapitāla pieaugumu, bet kuru uz laiku neatzina saskaņā ar attiecīgajiem Likuma 218/1990 un Dekrēta 359/1997 noteikumiem. Komisija līdz ar to secina, ka šāda pielīdzināšana ir uzskatāma par vispārēju fiskālu pasākumu, ko pamato nodokļu sistēmas loģika, un tā nav uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(89)

Komisija uzskata, ka pielīdzināšana, ko paredz Likums 342/2000 un Likums 448/2001, ir ļāvusi uzņēmumiem, kuri bijuši ieinteresēti veikt ar Likumu 218/1990 un Dekrētu 359/1997 paredzētos pārstrukturēšanas pasākumus, atzīt vēsturisko kapitāla pieaugumu, kas panākts, maksājot aizstājējnodokli, kurš visiem iesaistītajiem uzņēmumiem ir vienāds. Tādēļ Komisija secina, ka šāda pielīdzināšana ir uzskatāma par vispārēju nodokļu pasākumu un ka aizstājējnodoklis, ko piemēro samazinātā veidā (attiecībā pret tajā laikā piemēroto parasto uzņēmumu ienākuma nodokli) nesniedz nekādas konkurences priekšrocības minētajām sabiedrībām, jo to piemēroja ar tiem pašiem nosacījumiem visiem uzņēmumiem, kas bija atzinuši panākto vēsturisko kapitāla pieaugumu, bet kuru uz laiku neatzina saskaņā ar attiecīgajiem Likuma 218/1990 un Dekrēta 359/1997 noteikumiem. Komisija līdz ar to secina, ka šāda pielīdzināšana ir uzskatāma par vispārēju fiskālu pasākumu, ko pamato nodokļu sistēmas loģika, un tā nav uzskatāma par valsts atbalstu.

| (90) | Pretstatā tam Komisija uzskata, ka fiskālā pielīdzināšana, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, nav uzskatāma par vispārēju pasākumu, jo tā tika piemērota tikai attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko guva atsevišķas kredītiestādes, veicot pārstrukturēšanu saskaņā ar Likuma 218/1990 noteikumiem. |
| --- | --- |

(90)

Pretstatā tam Komisija uzskata, ka fiskālā pielīdzināšana, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 26. punkts, nav uzskatāma par vispārēju pasākumu, jo tā tika piemērota tikai attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko guva atsevišķas kredītiestādes, veicot pārstrukturēšanu saskaņā ar Likuma 218/1990 noteikumiem.

| (91) | Komisija jo īpaši uzskata, ka apskatāmā nodokļu shēma ir piešķīrusi priekšrocību, kas līdzvērtīga starpībai starp faktiski samaksāto nodokli par aktīvu vērtības pārvērtēšanu un parasto nodokli, kurš būtu bijis jāmaksā, ja šī pati pārvērtēšana būtu tikusi veikta ar nosacījumu, ka nebūtu Likuma 350/2003 2. panta 26. punkta noteikumu. Nodokļa faktiskā likme, kuru attiecībā uz tādu peļņu piemēroja 2004. gadā, būtu bijusi 37,25 % (ko veidoja uzņēmumu ienākuma nodoklis 33 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek aplikta ražošanas darbība, 4,25 % apmērā), savukārt faktiski samaksātā aizstājējnodokļa likme bija 9 % (neskaitot atskaitījumu par nodokļa maksājuma atlikšanu). |
| --- | --- |

(91)

Komisija jo īpaši uzskata, ka apskatāmā nodokļu shēma ir piešķīrusi priekšrocību, kas līdzvērtīga starpībai starp faktiski samaksāto nodokli par aktīvu vērtības pārvērtēšanu un parasto nodokli, kurš būtu bijis jāmaksā, ja šī pati pārvērtēšana būtu tikusi veikta ar nosacījumu, ka nebūtu Likuma 350/2003 2. panta 26. punkta noteikumu. Nodokļa faktiskā likme, kuru attiecībā uz tādu peļņu piemēroja 2004. gadā, būtu bijusi 37,25 % (ko veidoja uzņēmumu ienākuma nodoklis 33 % apmērā un vietējais nodoklis, ar kuru tiek aplikta ražošanas darbība, 4,25 % apmērā), savukārt faktiski samaksātā aizstājējnodokļa likme bija 9 % (neskaitot atskaitījumu par nodokļa maksājuma atlikšanu).

| (92) | Komisija turklāt atgādina, ka saskaņā ar Likumu 350/2003 aizstājējnodoklis ir maksāts trīs maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā) bez procentiem, savukārt nodokli, kurš tiktu piemērots, ja nebūtu Likuma 350/2003 2. panta 26. punkta noteikumu, būtu jāsamaksā pilnībā 2004. gadā. Komisija līdz ar to atzīst, ka nodokļa vērtība, izsakot subsīdiju ekvivalentā, ko faktiski samaksājuši apskatītās shēmas deviņi labuma guvēji, sasniedz 185 505 996 euro, savukārt parastais nodoklis būtu bijis 771 991 022 euro (37,25 % no gūtās peļņas, kura ir vairāk nekā 2 059 miljoni euro). Starpība starp parasto nodokli un faktiski samaksāto nodokli līdz ar to ir vienāda ar 586 485 026 euro. |
| --- | --- |

(92)

Komisija turklāt atgādina, ka saskaņā ar Likumu 350/2003 aizstājējnodoklis ir maksāts trīs maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā) bez procentiem, savukārt nodokli, kurš tiktu piemērots, ja nebūtu Likuma 350/2003 2. panta 26. punkta noteikumu, būtu jāsamaksā pilnībā 2004. gadā. Komisija līdz ar to atzīst, ka nodokļa vērtība, izsakot subsīdiju ekvivalentā, ko faktiski samaksājuši apskatītās shēmas deviņi labuma guvēji, sasniedz 185 505 996 euro, savukārt parastais nodoklis būtu bijis 771 991 022 euro (37,25 % no gūtās peļņas, kura ir vairāk nekā 2 059 miljoni euro). Starpība starp parasto nodokli un faktiski samaksāto nodokli līdz ar to ir vienāda ar 586 485 026 euro.

| (93) | Komisija uzskata, ka minētā priekšrocība faktiski tikusi piešķirta tikai kredītiestādēm, uz kurām attiecās ar Likumu 218/1990 reglamentētās darbības, savukārt citas kredītiestādes un citas sabiedrības, kas bijušas iesaistītas līdzīgos pārstrukturēšanas pasākumos, kurus īstenoja saskaņā ar Dekrētu 358/1997, nav varējušas izmantot tādu pašu fiskālās pielīdzināšanas shēmu un labvēlīgos nosacījumus, ar kādiem tā bijusi saistīta. |
| --- | --- |

(93)

Komisija uzskata, ka minētā priekšrocība faktiski tikusi piešķirta tikai kredītiestādēm, uz kurām attiecās ar Likumu 218/1990 reglamentētās darbības, savukārt citas kredītiestādes un citas sabiedrības, kas bijušas iesaistītas līdzīgos pārstrukturēšanas pasākumos, kurus īstenoja saskaņā ar Dekrētu 358/1997, nav varējušas izmantot tādu pašu fiskālās pielīdzināšanas shēmu un labvēlīgos nosacījumus, ar kādiem tā bijusi saistīta.

| (94) | Itālijas iestādes un ieinteresētās puses ir norādījušas, ka neviens no deviņiem shēmas labuma guvējiem nebūtu bijis ieinteresēts veikt savu aktīvu pārvērtēšanu, ja, to darot, tie būtu tikuši aplikti ar parasto uzņēmumu ienākuma nodokli attiecībā uz atzīto kapitāla pieaugumu. Turklāt saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegtajiem paskaidrojumiem pārējās sabiedrības, kas nav iesaistījušās ar Likumu 218/1990 īstenotajos pārstrukturēšanas pasākumos, varējušas izmantot netiešo fiskālās pielīdzināšanas shēmu, kas minēta Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā, ar būtībā līdzvērtīgiem vispārīgiem noteikumiem, kas aprakstīti Likuma 342/2000 17. pantā. |
| --- | --- |

(94)

Itālijas iestādes un ieinteresētās puses ir norādījušas, ka neviens no deviņiem shēmas labuma guvējiem nebūtu bijis ieinteresēts veikt savu aktīvu pārvērtēšanu, ja, to darot, tie būtu tikuši aplikti ar parasto uzņēmumu ienākuma nodokli attiecībā uz atzīto kapitāla pieaugumu. Turklāt saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegtajiem paskaidrojumiem pārējās sabiedrības, kas nav iesaistījušās ar Likumu 218/1990 īstenotajos pārstrukturēšanas pasākumos, varējušas izmantot netiešo fiskālās pielīdzināšanas shēmu, kas minēta Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā, ar būtībā līdzvērtīgiem vispārīgiem noteikumiem, kas aprakstīti Likuma 342/2000 17. pantā.

| (95) | Itālijas valsts iestādes un ieinteresētās puses uzskata, ka apskatāmās priekšrocības pareizai aprēķināšanai ir jāņem vērā nodokļi, kas maksāti sākotnējās pārvešanas laikā, tas ir, Likuma 218/1990 darbības laikā, ar kopējo likmi, kas pārsniedza 40 %. Faktiskie kopējie nodokļi, ar kuriem aplika attiecīgo kapitāla pieaugumu 1990. gadā, pēc tam 2004. gadā esot bijuši ievērojami lielāki par vispārējo likmi, kas tika piemērota attiecībā uz 2000. gada pielīdzināšanu, un līdz ar to neesot radījuši nekādu priekšrocību. |
| --- | --- |

(95)

Itālijas valsts iestādes un ieinteresētās puses uzskata, ka apskatāmās priekšrocības pareizai aprēķināšanai ir jāņem vērā nodokļi, kas maksāti sākotnējās pārvešanas laikā, tas ir, Likuma 218/1990 darbības laikā, ar kopējo likmi, kas pārsniedza 40 %. Faktiskie kopējie nodokļi, ar kuriem aplika attiecīgo kapitāla pieaugumu 1990. gadā, pēc tam 2004. gadā esot bijuši ievērojami lielāki par vispārējo likmi, kas tika piemērota attiecībā uz 2000. gada pielīdzināšanu, un līdz ar to neesot radījuši nekādu priekšrocību.

| (96) | Tomēr Komisija neatsakās no nostājas, saskaņā ar kuru shēma, kas minēta Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā, uzskatāma nevis par tādu nepielīdzinātu vērtību fiskālo pielīdzināšanu, kuras radušās fiskāli neitrālos pārstrukturēšanas pasākumos, bet gan par fiskālās pārvērtēšanas shēmu, kas ļāvusi panākt latentu kapitāla pieaugumu, kas radies, saņēmējas sabiedrības turēto aktīvu fiskālo vērtību pielīdzinot šo aktīvu toreizējai vērtībai. Komisija uzskata, ka šīs divas shēmas nav salīdzināmas, un turklāt uzskata, ka, ņemot vērā atšķirību, kāda pastāv starp abās šajās shēmās paredzēto aizstājējnodokļa likmes apmēru, fiskālās pārvērtēšanas shēma, kas minēta Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā, nav līdzvērtīga fiskālās pielīdzināšanas shēmai, kas minēta tā paša Likuma 2. panta 26. punktā. |
| --- | --- |

(96)

Tomēr Komisija neatsakās no nostājas, saskaņā ar kuru shēma, kas minēta Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā, uzskatāma nevis par tādu nepielīdzinātu vērtību fiskālo pielīdzināšanu, kuras radušās fiskāli neitrālos pārstrukturēšanas pasākumos, bet gan par fiskālās pārvērtēšanas shēmu, kas ļāvusi panākt latentu kapitāla pieaugumu, kas radies, saņēmējas sabiedrības turēto aktīvu fiskālo vērtību pielīdzinot šo aktīvu toreizējai vērtībai. Komisija uzskata, ka šīs divas shēmas nav salīdzināmas, un turklāt uzskata, ka, ņemot vērā atšķirību, kāda pastāv starp abās šajās shēmās paredzēto aizstājējnodokļa likmes apmēru, fiskālās pārvērtēšanas shēma, kas minēta Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā, nav līdzvērtīga fiskālās pielīdzināšanas shēmai, kas minēta tā paša Likuma 2. panta 26. punktā.

| (97) | Komisija līdz ar to secina, ka sabiedrības, kas pielīdzinājušas savu aktīvu fiskālo vērtību saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, ir guvušas labumu no konkrētas priekšrocības, kas līdzvērtīga starpībai starp parasto nodokļa likmi par atzītu peļņu un īpašo aizstājējnodokli par to pašu peļņu. |
| --- | --- |

(97)

Komisija līdz ar to secina, ka sabiedrības, kas pielīdzinājušas savu aktīvu fiskālo vērtību saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, ir guvušas labumu no konkrētas priekšrocības, kas līdzvērtīga starpībai starp parasto nodokļa likmi par atzītu peļņu un īpašo aizstājējnodokli par to pašu peļņu.

| (98) | Ieinteresētās puses iebilda, ka aizstājējnodokļa likme, kas ir mazāka par parasto likmi, kura noteikta Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā, nav bijusi selektīva, jo to pamato īpaši tiesību elementi un tas, ka kapitāla pieaugums, kas panākts ar Likumu 218/1990 īstenotajos pārstrukturēšanas pasākumos, ir ticis aplikts ar nodokļiem. Turklāt puses apgalvoja, ka pēc visiem šiem pagājušajiem gadiem Itālija nebūtu varējusi likumīgi aplikt ar nodokļiem šādu kapitāla pieaugumu tāpat kā to, kurš panākts citos uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanas pasākumos. |
| --- | --- |

(98)

Ieinteresētās puses iebilda, ka aizstājējnodokļa likme, kas ir mazāka par parasto likmi, kura noteikta Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā, nav bijusi selektīva, jo to pamato īpaši tiesību elementi un tas, ka kapitāla pieaugums, kas panākts ar Likumu 218/1990 īstenotajos pārstrukturēšanas pasākumos, ir ticis aplikts ar nodokļiem. Turklāt puses apgalvoja, ka pēc visiem šiem pagājušajiem gadiem Itālija nebūtu varējusi likumīgi aplikt ar nodokļiem šādu kapitāla pieaugumu tāpat kā to, kurš panākts citos uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanas pasākumos.

| (99) | Komisija ņem vērā faktu, ka pārstrukturēšanas pasākumi, kas veikti saskaņā ar Likumu 218/1990, paredzēja īpašus nosacījumus ar mērķi atlikt tā kapitāla pieauguma fiskālo atzīšanu, kurš panākts pēc minētās pārstrukturēšanas, kā tas deklarēts arī minētajā Itālijas Finanšu ministrijas lēmumā. Tomēr Komisija uzskata, ka daļējās fiskālās neitralitātes režīms, ko paredz Likums 218/1990, pēc būtības ir līdzvērtīga pilnīgās fiskālās neitralitātes režīmam, ko paredz Dekrēts 358/1997 attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kas panākts, bet nav fiskāli atzīts. Tā kā šīs divas situācijas ir faktiski līdzīgas, likumdevējam būtu vajadzējis piemērot to pašu pieeju, kā 2003. gadā, kad noteica fiskālo atzīšanu atliktajam kapitāla pieaugumam. |
| --- | --- |

(99)

Komisija ņem vērā faktu, ka pārstrukturēšanas pasākumi, kas veikti saskaņā ar Likumu 218/1990, paredzēja īpašus nosacījumus ar mērķi atlikt tā kapitāla pieauguma fiskālo atzīšanu, kurš panākts pēc minētās pārstrukturēšanas, kā tas deklarēts arī minētajā Itālijas Finanšu ministrijas lēmumā. Tomēr Komisija uzskata, ka daļējās fiskālās neitralitātes režīms, ko paredz Likums 218/1990, pēc būtības ir līdzvērtīga pilnīgās fiskālās neitralitātes režīmam, ko paredz Dekrēts 358/1997 attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kas panākts, bet nav fiskāli atzīts. Tā kā šīs divas situācijas ir faktiski līdzīgas, likumdevējam būtu vajadzējis piemērot to pašu pieeju, kā 2003. gadā, kad noteica fiskālo atzīšanu atliktajam kapitāla pieaugumam.

| (100) | Komisija turklāt ir pārliecināta, ka nevar uzskatīt, ka zemākas nodokļa likmes piemērošana ir vienkārši kompensācija par augstāku nodokļa likmi, ar kādu aplika kapitāla pieaugumu, kuru panāca, īstenojot bankas sektora pārstrukturēšanas pasākumus saskaņā ar Likumu 218/1990, un kuru sadalīja akcionāriem kā dividendes, salīdzinājumā ar tāda kapitāla pieauguma aplikšanu nodokļiem, kuru sadala kā dividendes citos pārstrukturēšanas pasākumos fiskālās neitralitātes režīmā, kā tas ir apgalvots minētajā lēmumā. Nav iespējams piekrist šādam apgalvojumam, ņemot vērā, ka atšķirīgu aizstājējnodokļu piemērošanu kapitāla pieaugumam nevar vienmēr pamatot ar atšķirīgām nodokļu nastām, kādas tiek piemērotas gadījumā, ja atliktā kapitāla pieaugums tiek sadalīts dividendēs. Komisija uzskata, ka šāda pamatojuma pieņemšana faktiski nozīmētu piekrist atšķirīgu likmju uzņēmumu ienākuma nodokļa piemērošanai attiecībā pret noteiktām sabiedrībām tikai tāpēc, ka tās ir piedalījušās valstij tīkamāku veidu pārstrukturēšanas pasākumos. |
| --- | --- |

(100)

Komisija turklāt ir pārliecināta, ka nevar uzskatīt, ka zemākas nodokļa likmes piemērošana ir vienkārši kompensācija par augstāku nodokļa likmi, ar kādu aplika kapitāla pieaugumu, kuru panāca, īstenojot bankas sektora pārstrukturēšanas pasākumus saskaņā ar Likumu 218/1990, un kuru sadalīja akcionāriem kā dividendes, salīdzinājumā ar tāda kapitāla pieauguma aplikšanu nodokļiem, kuru sadala kā dividendes citos pārstrukturēšanas pasākumos fiskālās neitralitātes režīmā, kā tas ir apgalvots minētajā lēmumā. Nav iespējams piekrist šādam apgalvojumam, ņemot vērā, ka atšķirīgu aizstājējnodokļu piemērošanu kapitāla pieaugumam nevar vienmēr pamatot ar atšķirīgām nodokļu nastām, kādas tiek piemērotas gadījumā, ja atliktā kapitāla pieaugums tiek sadalīts dividendēs. Komisija uzskata, ka šāda pamatojuma pieņemšana faktiski nozīmētu piekrist atšķirīgu likmju uzņēmumu ienākuma nodokļa piemērošanai attiecībā pret noteiktām sabiedrībām tikai tāpēc, ka tās ir piedalījušās valstij tīkamāku veidu pārstrukturēšanas pasākumos.

| (101) | Komisija uzskata, ka nodokļu atvieglojumi, kas izriet no fiskālās pielīdzināšanas shēmas piemērošanas saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, nevar tikt uzskatīti par nenozīmīgiem, t.i., de minimis. Lai noteiktu atbalsta pastāvēšanu, Komisijai faktiski ir jāsalīdzina nominālais (samazinātais) nodoklis, kas tiek piemērots saskaņā ar apskatīto shēmu, un nodoklis, kuru piemērotu gadījumā, ja šī shēma nebūtu pieejama un kredītiestādes-labuma guvējas būtu pielīdzinājušas savu aktīvu nodokļu bāzes un sadalījušas saviem akcionāriem kapitāla pieaugumu, kas panākts šādā fiskālajā pielīdzināšanā. |
| --- | --- |

(101)

Komisija uzskata, ka nodokļu atvieglojumi, kas izriet no fiskālās pielīdzināšanas shēmas piemērošanas saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, nevar tikt uzskatīti par nenozīmīgiem, t.i., de minimis. Lai noteiktu atbalsta pastāvēšanu, Komisijai faktiski ir jāsalīdzina nominālais (samazinātais) nodoklis, kas tiek piemērots saskaņā ar apskatīto shēmu, un nodoklis, kuru piemērotu gadījumā, ja šī shēma nebūtu pieejama un kredītiestādes-labuma guvējas būtu pielīdzinājušas savu aktīvu nodokļu bāzes un sadalījušas saviem akcionāriem kapitāla pieaugumu, kas panākts šādā fiskālajā pielīdzināšanā.

| (102) | Turklāt Komisija uzskata, ka valsts sniegtās finansiālās priekšrocības šķietami nenozīmīgais apjoms pats par sevi nav pietiekams iemesls, lai izslēgtu iespēju, ka šāda priekšrocība varētu tikt uzskatīta par atbalstu. Komisija tāpat uzskata, ka nav iespējams atsaukties uz de minimis izņēmumu, ko paredz Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (21), jo apskatāmais pasākums neietver pārredzamu atbalstu, kā prasīts minētajā regulā, un Itālijas iestādes nav ievērojušas šajā regulā paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt Komisija uzskata, ka valsts sniegtās finansiālās priekšrocības šķietami nenozīmīgais apjoms pats par sevi nav pietiekams iemesls, lai izslēgtu iespēju, ka šāda priekšrocība varētu tikt uzskatīta par atbalstu. Komisija tāpat uzskata, ka nav iespējams atsaukties uz de minimis izņēmumu, ko paredz Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (21), jo apskatāmais pasākums neietver pārredzamu atbalstu, kā prasīts minētajā regulā, un Itālijas iestādes nav ievērojušas šajā regulā paredzētos noteikumus.

| (103) | Saskaņā ar Itālijas iestādēm un ieinteresētajām pusēm ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu paredzēto fiskālās pielīdzināšanas shēmu var pamatot ar banku sektora īpatnībām, un šā iemesla dēļ tas nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar Itālijas iestādēm un ieinteresētajām pusēm ar Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu paredzēto fiskālās pielīdzināšanas shēmu var pamatot ar banku sektora īpatnībām, un šā iemesla dēļ tas nav uzskatāms par valsts atbalstu.

| (104) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru nodokļu pasākums ir selektīvs tikai tad, ja tas rada nepamatotas diskriminējošas atšķirības starp gadījumiem, kuri no juridiskā un faktoloģiskā viedokļa ir līdzīgi, ņemot vērā nodokļu sistēmas noteiktos mērķus (22), un “no tā, ka iesaistītie uzņēmumi saskārušies ar atšķirīgu attieksmi, nevar automātiski secināt, ka kādam piešķirta priekšrocība EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē” (23). |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru nodokļu pasākums ir selektīvs tikai tad, ja tas rada nepamatotas diskriminējošas atšķirības starp gadījumiem, kuri no juridiskā un faktoloģiskā viedokļa ir līdzīgi, ņemot vērā nodokļu sistēmas noteiktos mērķus (22), un “no tā, ka iesaistītie uzņēmumi saskārušies ar atšķirīgu attieksmi, nevar automātiski secināt, ka kādam piešķirta priekšrocība EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē” (23).

| (105) | Komisija uzskata, ka apskatāmo shēmu nevar uzskatīt par vispārējās sistēmas pielāgošanu banku sektora īpatnībām, bet gan par selektīvu priekšrocību, kas uzlabo noteiktu uzņēmumu, proti, to kredītiestāžu konkurētspēju, kuras iesaistītas konkrētos pārstrukturēšanas pasākumos. |
| --- | --- |

(105)

Komisija uzskata, ka apskatāmo shēmu nevar uzskatīt par vispārējās sistēmas pielāgošanu banku sektora īpatnībām, bet gan par selektīvu priekšrocību, kas uzlabo noteiktu uzņēmumu, proti, to kredītiestāžu konkurētspēju, kuras iesaistītas konkrētos pārstrukturēšanas pasākumos.

| (106) | Itālija turklāt apgalvo, ka apskatāmā shēma ir vienkārši tās shēmas pārstrādāts variants, kuru ieviesa saskaņā ar Likumu 342/2000 un kurai nepiemita valsts atbalsta raksturs, jo to piemēroja attiecībā uz peļņu, ko guva visos uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanas pasākumos neatkarīgi no pārstrukturizācijas veida. Shēma, ko paredz Likums 350/2003, būtu jāsalīdzina ar shēmu, ko paredz Likums 342/2000, un pēc Itālijas domām tas nesniedz nekādu papildu priekšrocību. Kā iepriekš izskaidrots, Komisija neuzskata, ka šis viedoklis ir pareizs, jo pielīdzināšanai saskaņā ar Likumu 350/2003 ir šaurāka piemērošanas joma salīdzinājumā ar vispārējo pielīdzināšanu, ko paredz Likums 342/2000. |
| --- | --- |

(106)

Itālija turklāt apgalvo, ka apskatāmā shēma ir vienkārši tās shēmas pārstrādāts variants, kuru ieviesa saskaņā ar Likumu 342/2000 un kurai nepiemita valsts atbalsta raksturs, jo to piemēroja attiecībā uz peļņu, ko guva visos uzņēmējsabiedrību pārstrukturēšanas pasākumos neatkarīgi no pārstrukturizācijas veida. Shēma, ko paredz Likums 350/2003, būtu jāsalīdzina ar shēmu, ko paredz Likums 342/2000, un pēc Itālijas domām tas nesniedz nekādu papildu priekšrocību. Kā iepriekš izskaidrots, Komisija neuzskata, ka šis viedoklis ir pareizs, jo pielīdzināšanai saskaņā ar Likumu 350/2003 ir šaurāka piemērošanas joma salīdzinājumā ar vispārējo pielīdzināšanu, ko paredz Likums 342/2000.

| (107) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka priekšrocība, kas sniegta konkrētām kredītiestādēm saskaņā ar Likumu 350/2003, parastās nodokļa likmes vietā piemērojot tām īpašu aizstājējnodokli par peļņu, kura gūta, pārvedot attiecīgos aktīvus, ir īpaša priekšrocība, ko nevar pamatot ar nodokļu sistēmas raksturu. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka priekšrocība, kas sniegta konkrētām kredītiestādēm saskaņā ar Likumu 350/2003, parastās nodokļa likmes vietā piemērojot tām īpašu aizstājējnodokli par peļņu, kura gūta, pārvedot attiecīgos aktīvus, ir īpaša priekšrocība, ko nevar pamatot ar nodokļu sistēmas raksturu.

| (108) | Saskaņā ar Tiesas nostiprinājušos judikatūru (24), lai noteiktu, vai atbalsta pasākums izkropļo konkurenci, pietiek konstatēt, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas atvērti konkurencei. Turklāt pasākums iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm tad, ja valsts sniegtais finansiālais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīcijas attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem starptautiskajā tirdzniecībā (25). |
| --- | --- |

(108)

Saskaņā ar Tiesas nostiprinājušos judikatūru (24), lai noteiktu, vai atbalsta pasākums izkropļo konkurenci, pietiek konstatēt, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas atvērti konkurencei. Turklāt pasākums iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm tad, ja valsts sniegtais finansiālais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīcijas attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem starptautiskajā tirdzniecībā (25).

| (109) | Komisija uzskata, ka ievērojamais atbalsta apjoms ir faktiski veicinājis finansiālā stāvokļa stiprināšanu atbalsta saņēmējiem, kuri darbojas banku sektorā un liberalizētajā finanšu pakalpojumu tirgū, kas atvērts konkurencei, un konkurē ar citiem uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus Kopienas mērogā. |
| --- | --- |

(109)

Komisija uzskata, ka ievērojamais atbalsta apjoms ir faktiski veicinājis finansiālā stāvokļa stiprināšanu atbalsta saņēmējiem, kuri darbojas banku sektorā un liberalizētajā finanšu pakalpojumu tirgū, kas atvērts konkurencei, un konkurē ar citiem uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus Kopienas mērogā.

| (110) | Komisija turklāt uzskata, ka priekšrocība, kas sniegta minētajām kredītiestādēm, ir spējīga izkropļot konkurenci pašreizējā kontekstā, kad Itālijas banku sektorā pavērusies konsolidācijas iespēja. Fakts, ka konkrētas Itālijas kredītiestādes, veicot nominālas (samazinātas) likmes nodokļa maksājumu, ir likvidējušas savu nodokļu parādu attiecībā uz to aktīvos atlikto un bilancē ierakstīto kapitāla pieaugumu, var darīt šīs kredītiestādes pievilcīgākas un paaugstināt to ekonomisko vērtību potenciālo ieguldītāju un pircēju acīs. Komisija uzskata, ka priekšrocība, kuru sniegusi apskatāmā nodokļu shēma, var izraisīt nevajadzīgu konkurences stāvokļa pasliktināšanos uzņēmējsabiedrību aktīvu tirgū Itālijas banku sektorā. |
| --- | --- |

(110)

Komisija turklāt uzskata, ka priekšrocība, kas sniegta minētajām kredītiestādēm, ir spējīga izkropļot konkurenci pašreizējā kontekstā, kad Itālijas banku sektorā pavērusies konsolidācijas iespēja. Fakts, ka konkrētas Itālijas kredītiestādes, veicot nominālas (samazinātas) likmes nodokļa maksājumu, ir likvidējušas savu nodokļu parādu attiecībā uz to aktīvos atlikto un bilancē ierakstīto kapitāla pieaugumu, var darīt šīs kredītiestādes pievilcīgākas un paaugstināt to ekonomisko vērtību potenciālo ieguldītāju un pircēju acīs. Komisija uzskata, ka priekšrocība, kuru sniegusi apskatāmā nodokļu shēma, var izraisīt nevajadzīgu konkurences stāvokļa pasliktināšanos uzņēmējsabiedrību aktīvu tirgū Itālijas banku sektorā.

6.2.   Saderīgums

| (111) | Tiktāl, ciktāl apskatāmā shēma ir uzskatāma par valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu, tā saderīgums ir jānovērtē, ņemot vērā EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētos izņēmumus. Ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās puses nav minējušas īpašus argumentus par minēto izņēmumu piemērošanu apskatāmajā gadījumā. |
| --- | --- |

(111)

Tiktāl, ciktāl apskatāmā shēma ir uzskatāma par valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu, tā saderīgums ir jānovērtē, ņemot vērā EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētos izņēmumus. Ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās puses nav minējušas īpašus argumentus par minēto izņēmumu piemērošanu apskatāmajā gadījumā.

| (112) | Izņēmumi, kuri EK līguma 87. panta 2. punktā paredzēti attiecībā uz sociāla rakstura atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, atbalstu, kas tiek sniegts, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apgabalos, uz šo gadījumu neattiecas. |
| --- | --- |

(112)

Izņēmumi, kuri EK līguma 87. panta 2. punktā paredzēti attiecībā uz sociāla rakstura atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, atbalstu, kas tiek sniegts, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apgabalos, uz šo gadījumu neattiecas.

| (113) | Izņēmumu, kuru paredz EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts un saskaņā ar kuru ir atļauts sniegt atbalstu, kas paredzēts, lai veicinātu ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems, vai kur valda liels bezdarbs, tomēr nevar attiecināt uz apskatāmo gadījumu, jo atbalsts neveicina ekonomikas attīstību Itālijas reģionos, kuri atbilstu šādām īpašībām. |
| --- | --- |

(113)

Izņēmumu, kuru paredz EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts un saskaņā ar kuru ir atļauts sniegt atbalstu, kas paredzēts, lai veicinātu ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems, vai kur valda liels bezdarbs, tomēr nevar attiecināt uz apskatāmo gadījumu, jo atbalsts neveicina ekonomikas attīstību Itālijas reģionos, kuri atbilstu šādām īpašībām.

| (114) | Shēma nevar tikt uzskatīta par kopēju Eiropas interešu projektu vai par atbalstu, kas ir paredzēts nopietnu traucējumu novēršanai kādas dalībvalsts tautsaimniecībā, kā to paredz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts, un tā nav orientēta uz kultūras veicināšanu un kultūras mantojuma saglabāšanu, kā to paredz EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(114)

Shēma nevar tikt uzskatīta par kopēju Eiropas interešu projektu vai par atbalstu, kas ir paredzēts nopietnu traucējumu novēršanai kādas dalībvalsts tautsaimniecībā, kā to paredz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts, un tā nav orientēta uz kultūras veicināšanu un kultūras mantojuma saglabāšanu, kā to paredz EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts.

| (115) | Visbeidzot, shēma tiek apskatīta EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta kontekstā, kurš ļauj sniegt atbalstu, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Šādā kontekstā vispirms jāatzīst, ka apskatītais atbalsts neatbilst nevienai no vadlīnijām, kas nosaka kritērijus noteiktu veidu atbalsta saderīguma noteikšanai ar kopējo tirgu. Jo īpaši tas neatbilst spēkā esošajām Kopienas vadlīnijām par tādu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturizēšanu, kas atrodas finanšu grūtībās (26). Otrkārt, tā kā nodokļu atvieglojumi ir sniegti ar atpakaļejošu datumu attiecībā uz darījumiem, kas jau notikuši, nevar uzskatīt, ka tas rada stimulējošu iespaidu, ar ko varētu pamatot šāda izņēmuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(115)

Visbeidzot, shēma tiek apskatīta EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta kontekstā, kurš ļauj sniegt atbalstu, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Šādā kontekstā vispirms jāatzīst, ka apskatītais atbalsts neatbilst nevienai no vadlīnijām, kas nosaka kritērijus noteiktu veidu atbalsta saderīguma noteikšanai ar kopējo tirgu. Jo īpaši tas neatbilst spēkā esošajām Kopienas vadlīnijām par tādu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturizēšanu, kas atrodas finanšu grūtībās (26). Otrkārt, tā kā nodokļu atvieglojumi ir sniegti ar atpakaļejošu datumu attiecībā uz darījumiem, kas jau notikuši, nevar uzskatīt, ka tas rada stimulējošu iespaidu, ar ko varētu pamatot šāda izņēmuma piemērošanu.

| (116) | Pretstatā tam Komisija uzskata, ka apskatāmā nodokļu shēma nodrošinājusi to nodokļu atvieglojumus, kurus tāda veida pārstrukturēšanas gadījumā, kāds aprakstīts šajā dokumentā, saņēmējām kredītiestādēm parasti būtu bijis jāsamaksā, un līdz ar to shēma jāuzskata par darbības atbalstu. Šāds atbalsts nevar tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, jo tas neveicina noteiktu darbību vai tautsaimniecības jomu attīstību un tā darbības laiks nav ierobežots, tas netiek pakāpeniski samazināts vai proporcionāli pielāgots tā, lai varētu pārvarēt īpaša rakstura saimnieciskās grūtības. |
| --- | --- |

(116)

Pretstatā tam Komisija uzskata, ka apskatāmā nodokļu shēma nodrošinājusi to nodokļu atvieglojumus, kurus tāda veida pārstrukturēšanas gadījumā, kāds aprakstīts šajā dokumentā, saņēmējām kredītiestādēm parasti būtu bijis jāsamaksā, un līdz ar to shēma jāuzskata par darbības atbalstu. Šāds atbalsts nevar tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, jo tas neveicina noteiktu darbību vai tautsaimniecības jomu attīstību un tā darbības laiks nav ierobežots, tas netiek pakāpeniski samazināts vai proporcionāli pielāgots tā, lai varētu pārvarēt īpaša rakstura saimnieciskās grūtības.

| (117) | Tādēļ Komisija secina, ka apskatāmā nodokļu shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(117)

Tādēļ Komisija secina, ka apskatāmā nodokļu shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

6.3.   Atgūšana

| (118) | Tā kā atbalsta shēma ir īstenota, iepriekš nesagaidot Komisijas atļauju, ir jāveic atgūšana saskaņā ar 14. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (27). Tomēr, ņemot vērā pastāvošo praksi attiecībā uz šādām nodokļu atbalsta shēmām (28), Komisija uzskata, ka atgūšanai ir jāattiecas tikai uz nodokļiem, kas nav samaksāti par summu, kuru atbalsta saņēmēji būtu samaksājuši, ja tie būtu izmantojuši citas tajā laikā pieejamās nodokļu shēmas. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā alternatīvās fiskālās pārvērtēšanas shēmas piemērošana, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts, nav tīri hipotētiska iespēja, bet gan racionāla izvēle, kuru būtu varējuši izmantot minētie saņēmēji, lai fiskāli atzītu savu aktīvu faktisko vērtību (29). |
| --- | --- |

(118)

Tā kā atbalsta shēma ir īstenota, iepriekš nesagaidot Komisijas atļauju, ir jāveic atgūšana saskaņā ar 14. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (27). Tomēr, ņemot vērā pastāvošo praksi attiecībā uz šādām nodokļu atbalsta shēmām (28), Komisija uzskata, ka atgūšanai ir jāattiecas tikai uz nodokļiem, kas nav samaksāti par summu, kuru atbalsta saņēmēji būtu samaksājuši, ja tie būtu izmantojuši citas tajā laikā pieejamās nodokļu shēmas. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā alternatīvās fiskālās pārvērtēšanas shēmas piemērošana, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts, nav tīri hipotētiska iespēja, bet gan racionāla izvēle, kuru būtu varējuši izmantot minētie saņēmēji, lai fiskāli atzītu savu aktīvu faktisko vērtību (29).

| (119) | Jāatgādina, ka Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā ir iekļauts vispārīgs noteikums attiecībā uz tādas peļņas atzīšanu, kuru guvuši uzņēmumi, kas nolēmuši pārvērtēt aktīvus, kuri bija ierakstīti bilancē uz 2002. gada 31. decembri, piešķirot tiem tā laika tirgus vērtību ar aizstājējnodokļa samaksāšanu 19 % apmērā amortizējamo aktīvu pārvērtēšanas gadījumā un 15 % apmērā neamortizējamo aktīvu gadījumā trijos atsevišķos maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā). Šī vispārēji piemērojamā shēma attiecas arī uz minētajām kredītiestādēm, kurās bija jāveic attiecīgā pārstrukturēšana. Kaut arī pielīdzināšana un pārvērtēšana nav līdzvērtīgas darbības, Komisija uzskata, ka, ja tajā laikā pielīdzināšanas shēma nebūtu bijusi pieejama, iesaistītās kredītiestādes ar lielu varbūtību būtu izvēlējušās vispārējo pārvērtēšanas shēmu, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts. |
| --- | --- |

(119)

Jāatgādina, ka Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā ir iekļauts vispārīgs noteikums attiecībā uz tādas peļņas atzīšanu, kuru guvuši uzņēmumi, kas nolēmuši pārvērtēt aktīvus, kuri bija ierakstīti bilancē uz 2002. gada 31. decembri, piešķirot tiem tā laika tirgus vērtību ar aizstājējnodokļa samaksāšanu 19 % apmērā amortizējamo aktīvu pārvērtēšanas gadījumā un 15 % apmērā neamortizējamo aktīvu gadījumā trijos atsevišķos maksājumos (50 % 2004. gadā, 25 % 2005. gadā un 25 % 2006. gadā). Šī vispārēji piemērojamā shēma attiecas arī uz minētajām kredītiestādēm, kurās bija jāveic attiecīgā pārstrukturēšana. Kaut arī pielīdzināšana un pārvērtēšana nav līdzvērtīgas darbības, Komisija uzskata, ka, ja tajā laikā pielīdzināšanas shēma nebūtu bijusi pieejama, iesaistītās kredītiestādes ar lielu varbūtību būtu izvēlējušās vispārējo pārvērtēšanas shēmu, ko paredz Likuma 350/2003 2. panta 25. punkts.

| (120) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka, atgūstot atbalstu, jāaprobežojas tikai ar starpību starp nodokli, kas būtu jāmaksā, lai pārvērtētu turētos aktīvus saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 25. punktu (19 % apmērā amortizējamo aktīvu gadījumā un 15 % apmērā neamortizējamo aktīvu gadījumā, kas pieder kredītiestādēm, kurās bija jāveic attiecīgā pārstrukturēšana), un nodokli, kas faktiski samaksāts saskaņā ar tā paša Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka, atgūstot atbalstu, jāaprobežojas tikai ar starpību starp nodokli, kas būtu jāmaksā, lai pārvērtētu turētos aktīvus saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 25. punktu (19 % apmērā amortizējamo aktīvu gadījumā un 15 % apmērā neamortizējamo aktīvu gadījumā, kas pieder kredītiestādēm, kurās bija jāveic attiecīgā pārstrukturēšana), un nodokli, kas faktiski samaksāts saskaņā ar tā paša Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu.

7.   SECINĀJUMI

| (121) | Komisija konstatē, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Atbalsta shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(121)

Komisija konstatē, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Atbalsta shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

| (122) | Piešķirtais atbalsts ir jāatgūst tikai par summu, kas vienāda ar nesamaksāto nodokļu summu, kādu atbalsta saņēmēji būtu samaksājuši, ja tie būtu izmantojuši citas tajā laikā pieejamās nodokļu shēmas. |
| --- | --- |

(122)

Piešķirtais atbalsts ir jāatgūst tikai par summu, kas vienāda ar nesamaksāto nodokļu summu, kādu atbalsta saņēmēji būtu samaksājuši, ja tie būtu izmantojuši citas tajā laikā pieejamās nodokļu shēmas.

| (123) | Līdz ar to atbalsta līdzekļi jāatgūst tikai par summu, kura vienāda ar starpību starp summu, kas būtu tikusi samaksāta saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 25. punktu, un faktiski samaksāto summu saskaņā ar tā paša Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu, |
| --- | --- |

(123)

Līdz ar to atbalsta līdzekļi jāatgūst tikai par summu, kura vienāda ar starpību starp summu, kas būtu tikusi samaksāta saskaņā ar Likuma 350/2003 2. panta 25. punktu, un faktiski samaksāto summu saskaņā ar tā paša Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izņēmuma nodokļu shēma, kura minēta Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā un kuru Itālija īstenojusi, ir uzskatāma par valsts atbalstu un nav saderīga ar kopējo tirgu.

2. pants

Itālija atceļ 1. pantā minēto shēmu.

3. pants

1.   Itālija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu no saņēmējiem atbalstu, ko tiem sniedza, piemērojot aizstājējnodokli, kas Likuma 350/2003 2. panta 26. punktā paredzēts attiecībā uz tā kapitāla pieauguma fiskālo atzīšanu, kurš panākts, veicot Likumā 218/1990 noteiktos pārstrukturēšanas pasākumus, un ko tiem piešķīra nelikumīgi.

2.   Atbalstu atgūst tikai par summu, kas vienāda ar starpību starp summu, kura būtu tikusi samaksāta, ja saņēmēji būtu piemērojuši fiskālās pārvērtēšanas shēmu, kas izklāstīta Likuma 350/2003 2. panta 25. punktā, un nodokļa summu, kuru tie faktiski samaksājuši, piemērojot tā paša Likuma 350/2003 2. panta 26. punktu.

3.   Atgūšanu veic nekavējoties un saskaņā ar Itālijas valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, bet ar nosacījumu, ka tās nodrošina šā lēmuma tūlītēju un faktisku izpildi.

4.   Atgūstamajās summās ieskaita arī procentus, kurus aprēķina no dienas, kad atbalsts nonācis saņēmēja rīcībā, līdz atbalsta faktiskās atgūšanas dienai.

5.   Procentus aprēķina saskaņā ar noteikumiem, kas definēti V nodaļā Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai.

4. pants

Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Itālija informē Komisiju par paredzētajiem vai jau veiktajiem pasākumiem šā lēmuma izpildīšanai. Šo informāciju paziņo, izpildot veidlapu, kas minēta šā lēmuma I pielikumā. Četru mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Itālija informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem lēmuma izpildei.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 154, 7.7.2007., 15. lpp.

1

(2)  Itālijas 2004. gada Finanšu likums, Itālijas Republikas Oficiālais Vēstnesis Nr. 299, 27.12.2003.

2

Itālijas Republikas Oficiālais Vēstnesis

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Skatīt 2006. gada 10. janvāra spriedumu Lietā C-222/04, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato 136. un 137. punktu.

4

Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato

(5)  Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīva 90/433/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro dažādu dalībvalstu uzņēmējsabiedrību apvienošanai, sadalīšanai, to aktīvu pārvešanai un akciju maiņai (OV L 225, 20.8.1990., 1. lpp.).

5

(6)  2002. gada 15. janvāra lēmuma lietā C-43/00, Andersen og Jensen ApS/Skatteministeriet, tiesas datu krāj. 2002, I–00379, 34. punkts utt.

6

Andersen og Jensen ApS/Skatteministeriet

(7)  Itālijas Republikas Oficiālais Vēstnesis Nr. 276, 21.11.2000.

7

Itālijas Republikas Oficiālais Vēstnesis

(8)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, kas paredz nosacījumus Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 īstenošanai, kas savukārt paredz nosacījumus EK līguma 93. panta īstenošanai (V nodaļa – Procentu likmes nelikumīga atbalsta atgūšanai) (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

8

(9)  Samaksātās summas ir šādas: a) 92 760 506 euro 2004. gadā; b) 46 380 253 euro, kas bija jāsamaksā 2005. gadā un kas atbilst pašreizējai neto vērtībai 44 725 412 euro 2004. gadā; un c) 46 380 253 euro, kas bija jāsamaksā 2006. gadā un kas atbilst pašreizējai neto vērtībai 43 129 616,9 euro 2004. gadā.

9

(10)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

11

(12)  Skatīt VI nodaļu Komisijas 2006. gada 4. jūlija Lēmumā 2006/748/EK par valsts atbalstu C 30/04 (ex NN 34/04), ko īstenojusi Portugāle, atbrīvojot no uzņēmumu ienākuma nodokļa par kapitāla pieaugumu atsevišķas publisku uzņēmumu darbības/darījumus (OV L 307, 7.11.2006., 219. lpp.).

12

(13)  Skatīt 113.–119. punktu Tiesas 2005. gada 15. decembra spriedumā lietā C-148/04, Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, Kol. 2005, I-11137. lpp.

13

Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1

(14)  Skatīt minētā lēmuma 32. punktu (OV L 184, 13.7.2002., 27. lpp.).

14

(15)  Skatīt minētā ziņojuma 3.2.1. punktu (OV C 328. 1.11.1996., 23. lpp.).

15

(16)  2000. gada 6. jūnija Lēmums nr. 82/E-67004, kas ir pieejams Itālijas Finanšu ministrijas nodokļu datu bāzē (Nodokļu dokumentācijas dienests) šādā tīmekļa vietnē: http://dt.finanze.it/doctrib/PDF/Documento.pdf?Request=0&DocumentID=14000008220000606FIN110000006700400&Info=1,0,0

16

Nodokļu dokumentācijas dienests

(17)  Skatīt arī Tiesas 2006. gada 10. janvāra spriedumu lietā C-222/04, Ekonomikas un finanšu ministrija/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, Kol. 2006, I-00289. lpp., 129. punkts.

17

Ekonomikas un finanšu ministrija/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA

(18)  OV L 256, 10.10.2000., 21. lpp.

18

(19)  OV L 116, 4.5.1999., 36. lpp.

19

(20)  Savukārt, ja gūtās peļņas vērtība ir tikusi atzīta, tā ir tikusi aplikta ar nodokli, piemēram, attiecībā uz peļņu, kas tiek atzīta par 15 %, veicot Likumā 218/1990 noteiktās darbības.

20

(21)  OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

21

(22)  2001. gada 8. novembra lēmums lietā C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Kol. 2001, I-8365. lpp.

22

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(23)  2001. gada 22. novembra spriedums lietā C-53/00, Ferring/ACOSS, Kol. 2001, I-9067. lpp., 17. punkts.

23

Ferring/ACOSS

(24)  Pirmās instances tiesas spriedums lietā T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Commissione, Kol. 1998, II-717. lpp.

24

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(25)  Tiesas spriedums lietā 730/79, Philip Morris/Commissione, Kol. 1980, 2671. lpp., 11. punkts.

25

Philip Morris/Commissione

(26)  OV C 288, 9.1.1999., 2. lpp.

26

(27)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

27

(28)  Skatīt VI nodaļu Komisijas 2006. gada 4. jūlija Lēmumā 2006/748/EK par valsts atbalstu C 30/04 (ex NN 34/04), ko īstenojusi Portugāle, atbrīvojot no uzņēmumu ienākuma nodokļa par kapitāla pieaugumu atsevišķas publisku uzņēmumu darbības/darījumus (OV L 307, 7.11.2006., 219. lpp.).

28

(29)  Skatīt 113.–119. punktu Tiesas 2005. gada 15. decembra spriedumā lietā C-148/04, Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, Kol. 2005, I-11137. lpp.

29

Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1

---

I PIELIKUMS

Informācija saistībā ar Komisijas lēmuma izpildi attiecībā uz valsts atbalstu C 15/07 (ex NN 20/07), C 15/07 (ex NN 20/07), ko Itālija īstenojusi, piešķirot nodokļu atvieglojumus konkrētām pārstrukturētām kredītiestādēm

1.   Kopējais saņēmēju skaits un kopējais atgūstamā atbalsta apjoms

| 1.1. | Norādīt veidu, kā tiks aprēķināts atgūstamā atbalsta apjoms, kas atgūstams no katra saņēmēja:






  — | pamata summa, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Norādīt veidu, kā tiks aprēķināts atgūstamā atbalsta apjoms, kas atgūstams no katra saņēmēja:

—

pamata summa,

| — | procenti. |
| --- | --- |

—

procenti.

| 1.2. | Norādīt saskaņā ar šo shēmu nelikumīgi piešķirtā atbalsta kopsummu (bruto subsīdiju ekvivalentā, ... cenās): |
| --- | --- |

1.2.

Norādīt saskaņā ar šo shēmu nelikumīgi piešķirtā atbalsta kopsummu (bruto subsīdiju ekvivalentā, ... cenās):

| 1.3. | Norādīt saņēmēju kopējo skaitu, no kuriem ir jāatgūst saskaņā ar šo shēmu nelikumīgi piešķirtais atbalsts: |
| --- | --- |

1.3.

Norādīt saņēmēju kopējo skaitu, no kuriem ir jāatgūst saskaņā ar šo shēmu nelikumīgi piešķirtais atbalsts:

2.   Pasākumi, kas ir paredzēti un jau veikti, lai atgūtu atbalstu

| 2.1. | Norādīt paredzētos pasākumus un jau veiktos pasākumus, lai nodrošinātu tūlītēju un efektīvu atbalsta atgūšanu. Turklāt, ja iespējams, norādīt juridisko pamatu veiktajiem vai paredzētajiem pasākumiem: |
| --- | --- |

2.1.

Norādīt paredzētos pasākumus un jau veiktos pasākumus, lai nodrošinātu tūlītēju un efektīvu atbalsta atgūšanu. Turklāt, ja iespējams, norādīt juridisko pamatu veiktajiem vai paredzētajiem pasākumiem:

| 2.2. | Norādīt datumu, kad tiks pabeigta atbalsta atgūšana: |
| --- | --- |

2.2.

Norādīt datumu, kad tiks pabeigta atbalsta atgūšana:

3.   Informācija par katru saņēmēju

Turpmāk dotajā tabulā norādīt datus, kas attiecas uz katru saņēmēju, no kura ir jāatgūst saskaņā ar šo shēmu nelikumīgi piešķirtais atbalsts.

| Saņēmēja nosaukums | Nelikumīgi sniegtā atbalsta apjoms (1)

  Valūta: ... | Atmaksātās summas (2)

  Valūta: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Saņēmēja nosaukums

Nelikumīgi sniegtā atbalsta apjoms (1)

Valūta: ...

Atmaksātās summas (2)

Valūta: ...

---

(1)  Atbalsta apjoms, kas ir nodots saņēmēju rīcībā (bruto subsīdiju ekvivalentā, ... cenās).

(2)

| (°) | Bruto atmaksātās summas (ieskaitot procentus). |
| --- | --- |

(°)

Bruto atmaksātās summas (ieskaitot procentus).

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 4.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/90

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BIH/13/2008,

(2008. gada 29. jūlijs),

ar kuru groza Lēmumu BiH/1/2004, ar ko pieņem trešo valstu palīdzību attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā, un Lēmumu BiH/3/2004 par Eiropas Savienības militārās operācijas Bosnijā un Hercegovinā līdzdalībnieku komitejas izveidi

(2008/712/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Politikas un drošības komiteja 2004. gada 21. septembrī pieņēma Lēmumu BiH/1/2004 (1) un 2004. gada 29. septembrī Lēmumu BiH/3/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Politikas un drošības komiteja 2004. gada 21. septembrī pieņēma Lēmumu BiH/1/2004 (1) un 2004. gada 29. septembrī Lēmumu BiH/3/2004 (2).

| (2) | Pēc tam, kad Hondurasa, Gvatemala, Salvadora un Dominikānas Republika bija uzaicinātas piedalīties operācijā ALTHEA, Centrālamerikas bruņoto spēku konferences Augstākās padomes priekšsēdētājs šo četru valstu vārdā 2008. gada 2. aprīļa vēstulē nosūtīja līdzdalības piedāvājumu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad Hondurasa, Gvatemala, Salvadora un Dominikānas Republika bija uzaicinātas piedalīties operācijā ALTHEA, Centrālamerikas bruņoto spēku konferences Augstākās padomes priekšsēdētājs šo četru valstu vārdā 2008. gada 2. aprīļa vēstulē nosūtīja līdzdalības piedāvājumu.

| (3) | Pēc ES operācijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumiem par minēto valstu palīdzību Hondurasas, Gvatemalas, Salvadoras un Dominikānas Republikas palīdzība būtu jāpieņem. |
| --- | --- |

(3)

Pēc ES operācijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumiem par minēto valstu palīdzību Hondurasas, Gvatemalas, Salvadoras un Dominikānas Republikas palīdzība būtu jāpieņem.

| (4) | Tā kā Kanāda, Maroka, Jaunzēlande un Norvēģija ir atsaukušas savu ieguldījumu un Bulgārija un Rumānija ir pievienojušās Eiropas Savienībai, būtu atkārtoti jāizskata Lēmuma BiH/1/2004 un BiH/3/2004 pielikumi. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā Kanāda, Maroka, Jaunzēlande un Norvēģija ir atsaukušas savu ieguldījumu un Bulgārija un Rumānija ir pievienojušās Eiropas Savienībai, būtu atkārtoti jāizskata Lēmuma BiH/1/2004 un BiH/3/2004 pielikumi.

| (5) | Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme. Tādēļ Dānija nepiedalās operācijas finansēšanā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme. Tādēļ Dānija nepiedalās operācijas finansēšanā.

| (6) | Kopenhāgenā sanākusī Eiropadome 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, ka “Berlin plus” pasākumi un to īstenošana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir vai nu arī NATO dalībvalstis, vai piedalās arī programmā “Partnerattiecības mieram” un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO, |
| --- | --- |

(6)

Kopenhāgenā sanākusī Eiropadome 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, ka “Berlin plus” pasākumi un to īstenošana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir vai nu arī NATO dalībvalstis, vai piedalās arī programmā “Partnerattiecības mieram” un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma BiH/1/2004 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“PIELIKUMS

LĒMUMA 1. PANTĀ MINĒTO TREŠO VALSTU SARAKSTS

| — | Albānija |
| --- | --- |

—

Albānija

| — | Argentīna |
| --- | --- |

—

Argentīna

| — | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| --- | --- |

—

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

| — | Čīle |
| --- | --- |

—

Čīle

| — | Dominikānas Republika |
| --- | --- |

—

Dominikānas Republika

| — | Gvatemala |
| --- | --- |

—

Gvatemala

| — | Hondurasa |
| --- | --- |

—

Hondurasa

| — | Salvadora |
| --- | --- |

—

Salvadora

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

| — | Turcija”. |
| --- | --- |

—

Turcija”.

2. pants

Lēmuma BiH/3/2004 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“PIELIKUMS

LĒMUMA 3. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO TREŠO VALSTU SARAKSTS

| — | Albānija |
| --- | --- |

—

Albānija

| — | Argentīna |
| --- | --- |

—

Argentīna

| — | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| --- | --- |

—

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

| — | Čīle |
| --- | --- |

—

Čīle

| — | Dominikānas Republika |
| --- | --- |

—

Dominikānas Republika

| — | Gvatemala |
| --- | --- |

—

Gvatemala

| — | Hondurasa |
| --- | --- |

—

Hondurasa

| — | Salvadora |
| --- | --- |

—

Salvadora

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

| — | Turcija.”. |
| --- | --- |

—

Turcija.”.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 29. jūlijā

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētāja

C. ROGER

---

(1)  OV L 324, 27.10.2004., 20. lpp.

1

(2)  OV L 325, 28.10.2004., 64. lpp.

2

---

4.9.2008

| 4.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 237/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 237/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---