# Úradný vestník L 247/2008

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 247 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5116. septembra 2008 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 247

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5116. septembra 2008

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 893/2008 z 10. septembra 2008, ktorým sa ponecháva antidumpingové clo na dovoz polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike, Saudskej Arábii a Kórei po čiastočnom predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 naradenia (ES) č. 384/96 | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 894/2008 z 15. septembra 2008, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 17 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 895/2008 z 12. septembra 2008, ktorým sa trinástykrát mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1763/2004, ktorým sa ukladajú určité obmedzujúce opatrenia na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY) | 19 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 896/2008 z 15. septembra 2008, ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín uplatniteľné od 16. septembra 2008 | 20 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES) č. 893/2008 z 10. septembra 2008, ktorým sa ponecháva antidumpingové clo na dovoz polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike, Saudskej Arábii a Kórei po čiastočnom predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 naradenia (ES) č. 384/96

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 894/2008 z 15. septembra 2008, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

17

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 895/2008 z 12. septembra 2008, ktorým sa trinástykrát mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1763/2004, ktorým sa ukladajú určité obmedzujúce opatrenia na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY)

19

Nariadenie Komisie (ES) č. 896/2008 z 15. septembra 2008, ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín uplatniteľné od 16. septembra 2008

20

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Rada |
| | | 2008/725/ES |
| | * | Rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008, ktorým sa vymenúva nemecký člen Výboru regiónov | 23 |
| | | 2008/726/ES |
| | * | Rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008, ktorým sa vymenúva taliansky člen Výboru regiónov | 24 |
| | | 2008/727/ES |
| | * | Rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008, ktorým sa vymenúva jeden slovenský člen a jeden slovenský náhradník Výboru regiónov | 25 |
| | | 2008/728/ES |
| | * | Rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008, ktorým sa vymenúva jeden belgický člen a jeden belgický náhradník Výboru regiónov | 26 |
| | | Komisia |
| | | 2008/729/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 11. decembra 2007 o štátnej pomoci C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) vo veci investície mesta Amsterdam do optickej prístupovej siete
  [oznámené pod číslom K(2007) 6072]

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/730/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 8. septembra 2008, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené
  [oznámené pod číslom K(2008) 4735]

   (
  1
  ) | 50 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Rada

2008/725/ES

*

Rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008, ktorým sa vymenúva nemecký člen Výboru regiónov

23

2008/726/ES

*

Rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008, ktorým sa vymenúva taliansky člen Výboru regiónov

24

2008/727/ES

*

Rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008, ktorým sa vymenúva jeden slovenský člen a jeden slovenský náhradník Výboru regiónov

25

2008/728/ES

*

Rozhodnutie Rady z 15. septembra 2008, ktorým sa vymenúva jeden belgický člen a jeden belgický náhradník Výboru regiónov

26

Komisia

2008/729/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 11. decembra 2007 o štátnej pomoci C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) vo veci investície mesta Amsterdam do optickej prístupovej siete
  [oznámené pod číslom K(2007) 6072]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2007) 6072]

1

27

2008/730/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 8. septembra 2008, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené
  [oznámené pod číslom K(2008) 4735]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2008) 4735]

1

50

| | | III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ |
| | | 2008/731/SZBP |
| | * | Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/4/2008 z 2. septembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/1/2008 o prijatí príspevkov tretích štátov na vojenskú operáciu Európskej únie v Čadskej republike a Stredoafrickej republike a rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/2/2008 o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Čadskej republike a Stredoafrickej republike | 54 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2008/732/SZBP z 15. septembra 2008, ktorým sa vykonáva spoločná pozícia 2004/293/SZBP, ktorou sa obnovujú opatrenia na podporu účinného vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY) | 56 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2008/733/SZBP z 15. septembra 2008, ktorým sa vykonáva spoločná pozícia 2004/694/SZBP o ďalších opatreniach na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY) | 63 |

III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ

2008/731/SZBP

*

Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/4/2008 z 2. septembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/1/2008 o prijatí príspevkov tretích štátov na vojenskú operáciu Európskej únie v Čadskej republike a Stredoafrickej republike a rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/2/2008 o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Čadskej republike a Stredoafrickej republike

54

*

Rozhodnutie Rady 2008/732/SZBP z 15. septembra 2008, ktorým sa vykonáva spoločná pozícia 2004/293/SZBP, ktorou sa obnovujú opatrenia na podporu účinného vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY)

56

*

Rozhodnutie Rady 2008/733/SZBP z 15. septembra 2008, ktorým sa vykonáva spoločná pozícia 2004/694/SZBP o ďalších opatreniach na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY)

63

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

*

Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Poznámka pre čitateľa

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 893/2008

z 10. septembra 2008,

ktorým sa ponecháva antidumpingové clo na dovoz polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike, Saudskej Arábii a Kórei po čiastočnom predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 naradenia (ES) č. 384/96

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Platné opatrenia a predmet preskúmania

| (1) | Nariadením (ES) č. 428/2005 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyesterových strižných vlákien (ďalej len „PSV“, ako sú podrobnejšie vymedzené v odôvodnení 15) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Saudskej Arábii a zmenila a doplnila nariadenie (ES) č. 2852/2000 (3), ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Kórejskej republike (ďalej len „Kórea“). Súd prvého stupňa 8. júla 2008 v obmedzenom rozsahu zrušil článok 2 nariadenia (ES) č. 428/2005 vo vzťahu k antidumpingovému clu uloženému na vývoz tovaru, ktorý vyrába a vyváža kórejská spoločnosť Huvis Corp (4), do Európskeho spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 428/2005 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyesterových strižných vlákien (ďalej len „PSV“, ako sú podrobnejšie vymedzené v odôvodnení 15) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Saudskej Arábii a zmenila a doplnila nariadenie (ES) č. 2852/2000 (3), ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Kórejskej republike (ďalej len „Kórea“). Súd prvého stupňa 8. júla 2008 v obmedzenom rozsahu zrušil článok 2 nariadenia (ES) č. 428/2005 vo vzťahu k antidumpingovému clu uloženému na vývoz tovaru, ktorý vyrába a vyváža kórejská spoločnosť Huvis Corp (4), do Európskeho spoločenstva.

2.   Skončené opatrenia a predmet preskúmania

| (2) | Nariadením (ES) č. 1799/2002 (5) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PSV s pôvodom v Bielorusku. Platnosť opatrení uložených uvedeným nariadením sa skončila 11. októbra 2007. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením (ES) č. 1799/2002 (5) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PSV s pôvodom v Bielorusku. Platnosť opatrení uložených uvedeným nariadením sa skončila 11. októbra 2007.

3.   Predchádzajúce prešetrovanie týkajúce sa dovozu PSV s pôvodom v Malajzii a na Taiwane

| (3) | Komisia po stiahnutí sťažnosti rozhodnutím 2007/430/ES (6) (ďalej len „rozhodnutie o ukončení konania“) ukončila antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu PSV s pôvodom v Malajzii a na Taiwane (ďalej len „predchádzajúce prešetrovanie“). Na základe článku 9 ods. 1 základného nariadenia sa usúdilo, že zrušenie antidumpingových ciel na dovoz z Malajzie a Taiwanu nebolo v rozpore so záujmom Spoločenstva. |
| --- | --- |

(3)

Komisia po stiahnutí sťažnosti rozhodnutím 2007/430/ES (6) (ďalej len „rozhodnutie o ukončení konania“) ukončila antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu PSV s pôvodom v Malajzii a na Taiwane (ďalej len „predchádzajúce prešetrovanie“). Na základe článku 9 ods. 1 základného nariadenia sa usúdilo, že zrušenie antidumpingových ciel na dovoz z Malajzie a Taiwanu nebolo v rozpore so záujmom Spoločenstva.

4.   Súčasné prešetrovanie

| (4) | Po usúdení, že existuje dostatok zjavných dôkazov o tom, že opatrenia platné v danom čase už nie sú vhodné, pretože ich ponechanie by mohlo byť v rozpore so záujmom Spoločenstva, Komisia oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (7) začala 30. augusta 2007 z vlastnej iniciatívy čiastočné predbežné preskúmanie opatrení platných v danom čase a uplatňovaných na dovoz PSV s pôvodom v Bielorusku, Kórei, Saudskej Arábii a ČĽR (ďalej len „príslušné krajiny“). Preskúmanie sa obmedzilo na preskúmanie toho, či zachovanie opatrení nie je v rozpore so záujmom Spoločenstva, pričom rozhodnutie v tejto veci by prípadne malo spätnú účinnosť k 22. júnu 2007, t. j. k nadobudnutiu účinnosti rozhodnutia o ukončení konania. |
| --- | --- |

(4)

Po usúdení, že existuje dostatok zjavných dôkazov o tom, že opatrenia platné v danom čase už nie sú vhodné, pretože ich ponechanie by mohlo byť v rozpore so záujmom Spoločenstva, Komisia oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (7) začala 30. augusta 2007 z vlastnej iniciatívy čiastočné predbežné preskúmanie opatrení platných v danom čase a uplatňovaných na dovoz PSV s pôvodom v Bielorusku, Kórei, Saudskej Arábii a ČĽR (ďalej len „príslušné krajiny“). Preskúmanie sa obmedzilo na preskúmanie toho, či zachovanie opatrení nie je v rozpore so záujmom Spoločenstva, pričom rozhodnutie v tejto veci by prípadne malo spätnú účinnosť k 22. júnu 2007, t. j. k nadobudnutiu účinnosti rozhodnutia o ukončení konania.

| (5) | Ako už bolo uvedené, platnosť antidumpingových opatrení uložených na dovoz s pôvodom v Bielorusku sa skončila 11. októbra 2007. V dôsledku toho sa ukončilo preskúmanie týkajúce sa Bieloruska. Do uvedeného dátumu sa však formálne vykonávalo a Komisia zvažovala najmä otázku zrušenia opatrení platných od 22. júna 2007 do 11. októbra 2007 so spätnou účinnosťou, ak by si to závery zistení vyžadovali. |
| --- | --- |

(5)

Ako už bolo uvedené, platnosť antidumpingových opatrení uložených na dovoz s pôvodom v Bielorusku sa skončila 11. októbra 2007. V dôsledku toho sa ukončilo preskúmanie týkajúce sa Bieloruska. Do uvedeného dátumu sa však formálne vykonávalo a Komisia zvažovala najmä otázku zrušenia opatrení platných od 22. júna 2007 do 11. októbra 2007 so spätnou účinnosťou, ak by si to závery zistení vyžadovali.

5.   Príslušné strany

| (6) | Komisia oficiálne upovedomila výrobcov, dodávateľov, dovozcov a používateľov, ako aj združenia používateľov a výrobcov, vývozcov a zástupcov príslušných krajín o začatí konania. Všetky zainteresované strany dostali možnosť písomne predložiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. |
| --- | --- |

(6)

Komisia oficiálne upovedomila výrobcov, dodávateľov, dovozcov a používateľov, ako aj združenia používateľov a výrobcov, vývozcov a zástupcov príslušných krajín o začatí konania. Všetky zainteresované strany dostali možnosť písomne predložiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie.

| (7) | Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté. Riadne vyplnené dotazníky zaslalo 12 výrobcov, 10 používateľov, 3 dovozcovia, jedno európske združenie výrobcov, jedno rakúsko-nemecké združenie výrobcov, jedna nemecká federácia používateľov, dve združenia patriace k tejto federácii a jedno európske združenie používateľov. |
| --- | --- |

(7)

Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté. Riadne vyplnené dotazníky zaslalo 12 výrobcov, 10 používateľov, 3 dovozcovia, jedno európske združenie výrobcov, jedno rakúsko-nemecké združenie výrobcov, jedna nemecká federácia používateľov, dve združenia patriace k tejto federácii a jedno európske združenie používateľov.

| (8) | Komisia dostala aj podania od ďalších výrobcov, používateľov a dovozcov, ktorí však nevyplnili dotazník úplne. |
| --- | --- |

(8)

Komisia dostala aj podania od ďalších výrobcov, používateľov a dovozcov, ktorí však nevyplnili dotazník úplne.

| (9) | Medzi výrobcami a používateľmi, ktorí sa na prešetrovaní zúčastnili, sú dve vertikálne integrované skupiny, ktoré vyrábajú PSV (čiastočne alebo úplne) na vlastnú spotrebu. |
| --- | --- |

(9)

Medzi výrobcami a používateľmi, ktorí sa na prešetrovaní zúčastnili, sú dve vertikálne integrované skupiny, ktoré vyrábajú PSV (čiastočne alebo úplne) na vlastnú spotrebu.

| (10) | Svoje stanoviská predložilo aj jedno zduženie čínskych vývozcov a dvaja kórejskí vývozcovia, ktorým pomáhali ich orgány. |
| --- | --- |

(10)

Svoje stanoviská predložilo aj jedno zduženie čínskych vývozcov a dvaja kórejskí vývozcovia, ktorým pomáhali ich orgány.

| (11) | Vývozcovia z Bieloruska a Saudskej Arábie svoje stanoviská nepredložili. Navyše žiadne strany nevzniesli pripomienky týkajúce sa opatrení vo vzťahu k týmto dvom krajinám. |
| --- | --- |

(11)

Vývozcovia z Bieloruska a Saudskej Arábie svoje stanoviská nepredložili. Navyše žiadne strany nevzniesli pripomienky týkajúce sa opatrení vo vzťahu k týmto dvom krajinám.

| (12) | Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie toho, či je pokračovanie uložených opatrení v rozpore so záujmom Spoločenstva, alebo nie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto zainteresovaných strán:






  a) | Výrobcovia zo Spoločenstva







  — | Silon (Česká republika) |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie toho, či je pokračovanie uložených opatrení v rozpore so záujmom Spoločenstva, alebo nie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto zainteresovaných strán:

a)

Výrobcovia zo Spoločenstva

—

Silon (Česká republika)

| — | Trevira GmbH (Nemecko) |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH (Nemecko)

| — | Advansa (Nemecko) |
| --- | --- |

—

Advansa (Nemecko)

| — | Wellman International Ltd (Írsko) |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd (Írsko)

| b) | Používatelia v Spoločenstve







  — | PGI Nonwovens B.V (Holandsko) |
| --- | --- | --- |

b)

Používatelia v Spoločenstve

—

PGI Nonwovens B.V (Holandsko)

| — | Libeltex BVBA (Belgicko) |
| --- | --- |

—

Libeltex BVBA (Belgicko)

| — | Lück GmbH (Nemecko) |
| --- | --- |

—

Lück GmbH (Nemecko)

| c) | Používateľ a výrobca zo Spoločenstva







  — | ORV Manufacturing SpA (Taliansko) |
| --- | --- | --- |

c)

Používateľ a výrobca zo Spoločenstva

—

ORV Manufacturing SpA (Taliansko)

| d) | Združenia používateľov







  — | Gesamtverband Textil + Mode (Konfederácia nemeckého textilného a módneho priemyslu) |
| --- | --- | --- |

d)

Združenia používateľov

—

Gesamtverband Textil + Mode (Konfederácia nemeckého textilného a módneho priemyslu)

| — | Edana (Európske jednorazové a netkané aplikácie) |
| --- | --- |

—

Edana (Európske jednorazové a netkané aplikácie)

6.   Obdobie prešetrovania

| (13) | Obdobie revízneho prešetrovania (ďalej len „ORP“) prebiehalo od 1. júla 2006 do 30. júna 2007. Skúmanie trendov relevantných pre posúdenie trvalo od 1. januára 2004 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(13)

Obdobie revízneho prešetrovania (ďalej len „ORP“) prebiehalo od 1. júla 2006 do 30. júna 2007. Skúmanie trendov relevantných pre posúdenie trvalo od 1. januára 2004 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).

| (14) | Je potrebné pripomenúť, že pri predchádzajúcom prešetrovaní trvalo obdobie prešetrovania od 1. januára 2005 do 31. decembra 2005 a skúmanie trendov relevantných pre posúdenie trvalo od 1. januára 2002 do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(14)

Je potrebné pripomenúť, že pri predchádzajúcom prešetrovaní trvalo obdobie prešetrovania od 1. januára 2005 do 31. decembra 2005 a skúmanie trendov relevantných pre posúdenie trvalo od 1. januára 2002 do 31. decembra 2005.

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

| (15) | Príslušný výrobok je rovnaký ako pri prešetrovaniach uvedených v odôvodneniach 1 až 3: syntetické strižné vlákna z polyesteru nemykané, nečesané ani inak nespracované na spriadanie. V súčasnosti je zaradený pod kód KN 5503 20 00. Spravidla sa uvádza ako polyesterové strižné vlákna (ďalej len „PSV“). |
| --- | --- |

(15)

Príslušný výrobok je rovnaký ako pri prešetrovaniach uvedených v odôvodneniach 1 až 3: syntetické strižné vlákna z polyesteru nemykané, nečesané ani inak nespracované na spriadanie. V súčasnosti je zaradený pod kód KN 5503 20 00. Spravidla sa uvádza ako polyesterové strižné vlákna (ďalej len „PSV“).

| (16) | Výrobok je základným materiálom, ktorý sa používa v rozličných štádiách výrobného procesu pri výrobe textilných výrobkov. PSV, ktoré sa spotrebúvajú v Spoločenstve, sa používajú buď na spriadanie, t. j. spracovanie vlákien na výrobu textílií spolu s inými vláknami, ako je bavlna a vlna, alebo na netkané aplikácie, ako je plnenie, t. j. vypchávky alebo výplne niektorých textilných tovarov, ako sú vankúše, automobilové sedadlá a bundy. |
| --- | --- |

(16)

Výrobok je základným materiálom, ktorý sa používa v rozličných štádiách výrobného procesu pri výrobe textilných výrobkov. PSV, ktoré sa spotrebúvajú v Spoločenstve, sa používajú buď na spriadanie, t. j. spracovanie vlákien na výrobu textílií spolu s inými vláknami, ako je bavlna a vlna, alebo na netkané aplikácie, ako je plnenie, t. j. vypchávky alebo výplne niektorých textilných tovarov, ako sú vankúše, automobilové sedadlá a bundy.

C.   SITUÁCIA NA TRHU SPOLOČENSTVA

1.   Spotreba v Spoločenstve

| (17) | Stanovenie celkovej spotreby Spoločenstva vychádzalo zo štatistiky Eurostatu o dovoze a vývoze, ako aj o výrobe v danom výrobnom odvetví Spoločenstva (ako je vymedzené v odôvodnení 26) a ďalších výrobcov zo Spoločenstva.
  Tabuľka 1









  Spotreba v Spoločenstve | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tonách) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 101 | 99 | 99 |

(17)

Stanovenie celkovej spotreby Spoločenstva vychádzalo zo štatistiky Eurostatu o dovoze a vývoze, ako aj o výrobe v danom výrobnom odvetví Spoločenstva (ako je vymedzené v odôvodnení 26) a ďalších výrobcov zo Spoločenstva.

Tabuľka 1

Spotreba v Spoločenstve

2004

2005

2006

ORP

Objem (v tonách)

834 141

843 579

822 509

823 667

Index (2004 = 100)

100

101

99

99

| (18) | Ako vidno z uvedenej tabuľky, spotreba PSV počas posudzovaného obdobia mierne poklesla. Tento trend je evidentne opačný ako situácia zistená počas predchádzajúceho prešetrovania, keď sa spotreba v Spoločenstve počas obdobia posudzovaného v rámci daného prešetrovania (2002 – 2005) zvýšila o 3 %, ako sa uvádza v nariadení, ktorým sa ukladajú dočasné clá (8). |
| --- | --- |

(18)

Ako vidno z uvedenej tabuľky, spotreba PSV počas posudzovaného obdobia mierne poklesla. Tento trend je evidentne opačný ako situácia zistená počas predchádzajúceho prešetrovania, keď sa spotreba v Spoločenstve počas obdobia posudzovaného v rámci daného prešetrovania (2002 – 2005) zvýšila o 3 %, ako sa uvádza v nariadení, ktorým sa ukladajú dočasné clá (8).

2.   Dovoz z Bieloruska, ČĽR, Saudskej Arábie a Kórey: objem, podiel na trhu a dovozné ceny

| (19) | Objem dovozu z príslušných krajín do Spoločenstva sa od roku 2004 do ORP znížil o 28 % a podiel na trhu klesol z 24,4 % na 18 %, pričom ceny sa zvýšili o 16 %. Údaje vychádzajú zo štatistík Eurostatu.
  Tabuľka 2









  Dovoz z príslušných krajín | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kórea |
| Objem (v tonách) | 122 260 | 108 407 | 111 967 | 133 574 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 87 | 92 | 109 |
| Podiel na trhu | 15,1 % | 13,2 % | 14,1 % | 16,9 % |
| Ceny v tis. EUR za tonu | 0,987 | 1,115 | 1,079 | 1,114 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 113 | 109 | 113 |
| ČĽR |
| Objem (v tonách) | 45 713 | 38 103 | 2 283 | 8 935 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 83 | 5 | 20 |
| Podiel na trhu | 5,7 % | 4,6 % | 0,3 % | 1,1 % |
| Ceny v tis. EUR za tonu | 0,92 | 0,97 | 1,06 | 1,10 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 105 | 115 | 120 |
| Bielorusko |
| Objem (v tonách) | 1 771 | 153 | 81 | 43 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 8 | 4,5 | 2,4 |
| Podiel na trhu | 0,2 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Ceny v tis. EUR za tonu | 0,97 | 1,17 | 1,16 | 1,26 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 121 | 120 | 130 |
| Saudská Arábia |
| Objem (v tonách) | 27 805 | 6 433 | 450 | 72 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 23 | 2 | 0,3 |
| Podiel na trhu | 3,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 0 % |
| Ceny v tis. EUR za tonu | 0,93 | 1,05 | 1,21 | 0,9 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 113 | 130 | 97 |
| Dané krajiny spolu |
| Objem (v tonách) | 197 549 | 153 096 | 114 781 | 142 624 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 77 | 58 | 72 |
| Podiel na trhu | 24,4 % | 18,7 % | 14,5 % | 18 % |
| Ceny v tis. EUR za tonu | 0,96 | 1,08 | 1,08 | 1,11 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 112 | 112 | 116 |

(19)

Objem dovozu z príslušných krajín do Spoločenstva sa od roku 2004 do ORP znížil o 28 % a podiel na trhu klesol z 24,4 % na 18 %, pričom ceny sa zvýšili o 16 %. Údaje vychádzajú zo štatistík Eurostatu.

Tabuľka 2

Dovoz z príslušných krajín

2004

2005

2006

ORP

Kórea

Objem (v tonách)

122 260

108 407

111 967

133 574

Index (2004 = 100)

100

87

92

109

Podiel na trhu

15,1 %

13,2 %

14,1 %

16,9 %

Ceny v tis. EUR za tonu

0,987

1,115

1,079

1,114

Index (2004 = 100)

100

113

109

113

ČĽR

Objem (v tonách)

45 713

38 103

2 283

8 935

Index (2004 = 100)

100

83

5

20

Podiel na trhu

5,7 %

4,6 %

0,3 %

1,1 %

Ceny v tis. EUR za tonu

0,92

0,97

1,06

1,10

Index (2004 = 100)

100

105

115

120

Bielorusko

Objem (v tonách)

1 771

153

81

43

Index (2004 = 100)

100

8

4,5

2,4

Podiel na trhu

0,2 %

0 %

0 %

0 %

Ceny v tis. EUR za tonu

0,97

1,17

1,16

1,26

Index (2004 = 100)

100

121

120

130

Saudská Arábia

Objem (v tonách)

27 805

6 433

450

72

Index (2004 = 100)

100

23

2

0,3

Podiel na trhu

3,4 %

0,8 %

0,1 %

0 %

Ceny v tis. EUR za tonu

0,93

1,05

1,21

0,9

Index (2004 = 100)

100

113

130

97

Dané krajiny spolu

Objem (v tonách)

197 549

153 096

114 781

142 624

Index (2004 = 100)

100

77

58

72

Podiel na trhu

24,4 %

18,7 %

14,5 %

18 %

Ceny v tis. EUR za tonu

0,96

1,08

1,08

1,11

Index (2004 = 100)

100

112

112

116

| (20) | Prudký nárast dovozu z Kórey počas ORP bol spôsobený najmä uložením dočasných antidumpingových ciel na dovoz z Taiwanu počas prvého polroku 2007 (9). Tak Kórea, ako aj Taiwan sú hlavnými dodávateľmi polyesteru s nízkou teplotou tavenia (ďalej len „LMP“; Low Melt Polyester) a dutého združeného silikónového polyesteru (ďalej len „HCS“; Hollow Conjugated Siliconised Polyester). Keďže úroveň dočasných ciel uložených na dovoz z Taiwanu dosiahla u určitých spoločností 29,5 %, dovozcovia zo Spoločenstva sa rozhodli dovážať LMP a HCS z Kórey, kde bola úroveň antidumpingových ciel podstatne nižšia. |
| --- | --- |

(20)

Prudký nárast dovozu z Kórey počas ORP bol spôsobený najmä uložením dočasných antidumpingových ciel na dovoz z Taiwanu počas prvého polroku 2007 (9). Tak Kórea, ako aj Taiwan sú hlavnými dodávateľmi polyesteru s nízkou teplotou tavenia (ďalej len „LMP“; Low Melt Polyester) a dutého združeného silikónového polyesteru (ďalej len „HCS“; Hollow Conjugated Siliconised Polyester). Keďže úroveň dočasných ciel uložených na dovoz z Taiwanu dosiahla u určitých spoločností 29,5 %, dovozcovia zo Spoločenstva sa rozhodli dovážať LMP a HCS z Kórey, kde bola úroveň antidumpingových ciel podstatne nižšia.

3.   Dovoz z iných tretích krajín: objem, podiel na trhu a dovozné ceny

Tabuľka 3

| Dovoz z iných tretích krajín | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tonách) | 171 633 | 225 748 | 278 392 | 256 291 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 132 | 162 | 149 |
| Podiel na trhu | 21 % | 28 % | 35 % | 32 % |
| Ceny v tis. EUR za tonu | 1,09 | 1,20 | 1,15 | 1,15 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 110 | 106 | 106 |

Dovoz z iných tretích krajín

2004

2005

2006

ORP

Objem (v tonách)

171 633

225 748

278 392

256 291

Index (2004 = 100)

100

132

162

149

Podiel na trhu

21 %

28 %

35 %

32 %

Ceny v tis. EUR za tonu

1,09

1,20

1,15

1,15

Index (2004 = 100)

100

110

106

106

| (21) | Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z iných tretích krajín zvýšil o 49 %. Dôvodom tohto zvýšenia bolo uloženie antidumpingových ciel na dovoz zo Saudskej Arábie a ČĽR v marci 2005 a zrušenie antidumpingových opatrení uplatňovaných na dovoz z Indonézie, Thajska a Indie v októbri 2006. |
| --- | --- |

(21)

Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z iných tretích krajín zvýšil o 49 %. Dôvodom tohto zvýšenia bolo uloženie antidumpingových ciel na dovoz zo Saudskej Arábie a ČĽR v marci 2005 a zrušenie antidumpingových opatrení uplatňovaných na dovoz z Indonézie, Thajska a Indie v októbri 2006.

| (22) | Globálne sa preto počas daného obdobia dovoz zvýšil z približne 370 kt na približne 400 kt. Ak by sme zobrali ako východiskový bod obdobie prešetrovania predchádzajúceho prešetrovania, tento dovoz sa zvýšil z približne 380 kt na približne 400 kt. |
| --- | --- |

(22)

Globálne sa preto počas daného obdobia dovoz zvýšil z približne 370 kt na približne 400 kt. Ak by sme zobrali ako východiskový bod obdobie prešetrovania predchádzajúceho prešetrovania, tento dovoz sa zvýšil z približne 380 kt na približne 400 kt.

D.   SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

1.   Úroveň spolupráce

| (23) | Počas ORP vyrábalo v Spoločenstve PSV 19 výrobcov. Spolupráca s výrobcami zo Spoločenstva bola pri tomto prešetrovaní veľmi dobrá. Spomedzi týchto 19 výrobcov zo Spoločenstva 12 výrobcov, ktorých výroba predstavovala 70 % celkovej výroby, spolupracovalo v plnom rozsahu. Ostatní výrobcovia zo Spoločenstva sa k prešetrovaniu písomne vyjadrili, ale nespolupracovali úplne. Navyše, svoje pripomienky predložili aj dve združenia výrobcov (CIFRS a IVC) (10). Okrem nich poskytli informácie o svojej výrobe všetci výrobcovia zo Spoločenstva. Ak sa zoberú do úvahy všetky prijaté podania (od jednotlivých výrobcov i združení), možno dospieť k záveru, že výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí sa na výrobe Spoločenstva podieľali 88 %, oznámili svoje stanoviská a sú proti ukončeniu platnosti týchto opatrení. Táto úroveň spolupráce je značne vyššia ako pri predchádzajúcim prešetrovaní, keď s Komisiou spolupracovali len tri spoločnosti podieľajúce sa na výrobe Spoločenstva len o niečo viac ako 25 % a jedno združenie výrobcov (CIFRS) a následne svoju sťažnosť stiahli. |
| --- | --- |

(23)

Počas ORP vyrábalo v Spoločenstve PSV 19 výrobcov. Spolupráca s výrobcami zo Spoločenstva bola pri tomto prešetrovaní veľmi dobrá. Spomedzi týchto 19 výrobcov zo Spoločenstva 12 výrobcov, ktorých výroba predstavovala 70 % celkovej výroby, spolupracovalo v plnom rozsahu. Ostatní výrobcovia zo Spoločenstva sa k prešetrovaniu písomne vyjadrili, ale nespolupracovali úplne. Navyše, svoje pripomienky predložili aj dve združenia výrobcov (CIFRS a IVC) (10). Okrem nich poskytli informácie o svojej výrobe všetci výrobcovia zo Spoločenstva. Ak sa zoberú do úvahy všetky prijaté podania (od jednotlivých výrobcov i združení), možno dospieť k záveru, že výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí sa na výrobe Spoločenstva podieľali 88 %, oznámili svoje stanoviská a sú proti ukončeniu platnosti týchto opatrení. Táto úroveň spolupráce je značne vyššia ako pri predchádzajúcim prešetrovaní, keď s Komisiou spolupracovali len tri spoločnosti podieľajúce sa na výrobe Spoločenstva len o niečo viac ako 25 % a jedno združenie výrobcov (CIFRS) a následne svoju sťažnosť stiahli.

| (24) | Komisia preskúmala všetky relevantné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na situáciu výrobcov zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(24)

Komisia preskúmala všetky relevantné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na situáciu výrobcov zo Spoločenstva.

2.   Vymedzenie výroby Spoločenstva a výrobného odvetvia Spoločenstva

| (25) | Ako už bolo uvedené vyššie, počas ORP vyrábalo PSV v Spoločenstve 19 výrobcov. Títo 19 výrobcovia teda spoločne predstavujú celkovú výrobu PSV v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(25)

Ako už bolo uvedené vyššie, počas ORP vyrábalo PSV v Spoločenstve 19 výrobcov. Títo 19 výrobcovia teda spoločne predstavujú celkovú výrobu PSV v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (26) | 12 výrobcov zo Spoločenstva (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH a Wellman International Ltd) spolupracovalo počas prešetrovania v plnom rozsahu. Počas ORP vyrobili 347 640 ton a na výrobe Spoločenstva sa podieľali 70 %. Preto predstavovali najväčší podiel celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve počas ORP. |
| --- | --- |

(26)

12 výrobcov zo Spoločenstva (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH a Wellman International Ltd) spolupracovalo počas prešetrovania v plnom rozsahu. Počas ORP vyrobili 347 640 ton a na výrobe Spoločenstva sa podieľali 70 %. Preto predstavovali najväčší podiel celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve počas ORP.

| (27) | Dospelo sa preto k záveru, že 12 výrobcov zo Spoločenstva, ktorí v rámci prešetrovania spolupracovali v plnom rozsahu, zastupovali výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Ďalej sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“. |
| --- | --- |

(27)

Dospelo sa preto k záveru, že 12 výrobcov zo Spoločenstva, ktorí v rámci prešetrovania spolupracovali v plnom rozsahu, zastupovali výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Ďalej sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“.

3.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Spoločenstva

| (28) | Od roku 2004 do ORP sa výroba a podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva vyvíjal takto:
  Tabuľka 4 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tonách) | 317 450 | 307 043 | 321 127 | 347 640 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 97 | 101 | 110 |
| Podiel na trhu | 36,9 % | 32,4 % | 38,6 % | 41,8 % |

(28)

Od roku 2004 do ORP sa výroba a podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva vyvíjal takto:

Tabuľka 4

2004

2005

2006

ORP

Objem výroby (v tonách)

317 450

307 043

321 127

347 640

Index (2004 = 100)

100

97

101

110

Podiel na trhu

36,9 %

32,4 %

38,6 %

41,8 %

| (29) | Po poklese v roku 2005 sa výroba v Spoločenstve zvýšila o 10 % v porovnaní so situáciou v roku 2004. Toto zvýšenie okrem iného súviselo so založením nových závodov na výrobu PSV v Poľsku a Rumunsku v roku 2006. Očakáva sa, že výroba bude v budúcnosti po konsolidácii činností vyššie uvedených nových závodov aj naďalej rásť, a to aj z dôvodu začatia prevádzky ďalšieho závodu v Bulharsku s ročnou kapacitou 12 000 až 14 500 ton. Pokiaľ ide o podiel na trhu, ten v roku 2005 tiež poklesol, ale v rokoch 2006 a 2007 sa zvýšil. Ak sa porovná táto tabuľku s výrobou výrobného odvetvia počas predchádzajúceho prešetrovania (ako je vymedzená v odôvodnení 70 nariadenia, ktorým sa ukladajú dočasné clá) (11) počas posudzovaného obdobia uvedeného prešetrovania (2002 až 2005), zistí sa, že trend sa zmenil. V skutočnosti výroba výrobného odvetvia Spoločenstva v rokoch 2002 až 2005 poklesla o 9 %, zatiaľ čo počas posudzovaného obdobia v rámci tohto prešetrovania sa výroba výrobného odvetvia Spoločenstva zvýšila o 10 %. Pokiaľ ide o podiel na trhu, aj v tomto prípade je situácia odlišná. Podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva počas predchádzajúceho prešetrovania poklesol o 2,3 percentuálneho bodu, zatiaľ čo počas súčasného prešetrovania sa podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva zvýšil takmer o 5 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(29)

Po poklese v roku 2005 sa výroba v Spoločenstve zvýšila o 10 % v porovnaní so situáciou v roku 2004. Toto zvýšenie okrem iného súviselo so založením nových závodov na výrobu PSV v Poľsku a Rumunsku v roku 2006. Očakáva sa, že výroba bude v budúcnosti po konsolidácii činností vyššie uvedených nových závodov aj naďalej rásť, a to aj z dôvodu začatia prevádzky ďalšieho závodu v Bulharsku s ročnou kapacitou 12 000 až 14 500 ton. Pokiaľ ide o podiel na trhu, ten v roku 2005 tiež poklesol, ale v rokoch 2006 a 2007 sa zvýšil. Ak sa porovná táto tabuľku s výrobou výrobného odvetvia počas predchádzajúceho prešetrovania (ako je vymedzená v odôvodnení 70 nariadenia, ktorým sa ukladajú dočasné clá) (11) počas posudzovaného obdobia uvedeného prešetrovania (2002 až 2005), zistí sa, že trend sa zmenil. V skutočnosti výroba výrobného odvetvia Spoločenstva v rokoch 2002 až 2005 poklesla o 9 %, zatiaľ čo počas posudzovaného obdobia v rámci tohto prešetrovania sa výroba výrobného odvetvia Spoločenstva zvýšila o 10 %. Pokiaľ ide o podiel na trhu, aj v tomto prípade je situácia odlišná. Podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva počas predchádzajúceho prešetrovania poklesol o 2,3 percentuálneho bodu, zatiaľ čo počas súčasného prešetrovania sa podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva zvýšil takmer o 5 percentuálnych bodov.

3.1.   Výrobná kapacita a využívanie výrobnej kapacity

| (30) | V rokoch 2004 a 2005 poklesla kapacita o 6 %. Od roku 2006 sa začala kapacita zvyšovať a počas ORP dosiahla úroveň takmer 413 000 ton (takmer o 13 % viac ako v roku 2004). Tento nárast bol spôsobený najmä skutočnosťou, že dvaja zo spolupracujúcich výrobcov postavili nové závody v Poľsku a Rumunsku, ktoré začali prevádzku v roku 2006. Pokiaľ ide o využívanie výrobnej kapacity, toto využívanie v posudzovanom období pokleslo o 2,4 percentuálneho bodu. Príčinou tohto poklesu bolo s najväčšou pravdepodobnosťou vytvorenie nových kapacít a pokles spotreby v Spoločenstve. Údaje týkajúce sa výrobnej kapacity sú v ostrom rozpore s údajmi získanými počas predchádzajúceho prešetrovania, keď kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia (2002 až 2005) poklesla o 9 %.
  Tabuľka 5 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacita v tonách | 366 062 | 344 872 | 378 931 | 412 916 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 94 | 103,5 | 112,7 |
| Využitie kapacity | 86,8 % | 89,3 % | 85 % | 84,4 % |

(30)

V rokoch 2004 a 2005 poklesla kapacita o 6 %. Od roku 2006 sa začala kapacita zvyšovať a počas ORP dosiahla úroveň takmer 413 000 ton (takmer o 13 % viac ako v roku 2004). Tento nárast bol spôsobený najmä skutočnosťou, že dvaja zo spolupracujúcich výrobcov postavili nové závody v Poľsku a Rumunsku, ktoré začali prevádzku v roku 2006. Pokiaľ ide o využívanie výrobnej kapacity, toto využívanie v posudzovanom období pokleslo o 2,4 percentuálneho bodu. Príčinou tohto poklesu bolo s najväčšou pravdepodobnosťou vytvorenie nových kapacít a pokles spotreby v Spoločenstve. Údaje týkajúce sa výrobnej kapacity sú v ostrom rozpore s údajmi získanými počas predchádzajúceho prešetrovania, keď kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia (2002 až 2005) poklesla o 9 %.

Tabuľka 5

2004

2005

2006

ORP

Kapacita v tonách

366 062

344 872

378 931

412 916

Index (2004 = 100)

100

94

103,5

112,7

Využitie kapacity

86,8 %

89,3 %

85 %

84,4 %

3.2.   Obrat a predané množstvá

Tabuľka 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat v tis. EUR | 391 259 | 388 502 | 403 189 | 443 540 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 99 | 103 | 113 |
| Predaj v Spoločenstve (v tonách) | 281 083 | 259 314 | 272 553 | 300 051 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 92 | 97 | 107 |

2004

2005

2006

ORP

Obrat v tis. EUR

391 259

388 502

403 189

443 540

Index (2004 = 100)

100

99

103

113

Predaj v Spoločenstve (v tonách)

281 083

259 314

272 553

300 051

Index (2004 = 100)

100

92

97

107

| (31) | Počas posudzovaného obdobia sa obrat tohto výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve zvýšil o 13 % a množstvo predaných PSV sa zvýšilo o 7 %. Toto zvýšenie súviselo so začatím prevádzky dvoch nových závodov v Poľsku a Rumunsku v roku 2006. Ak porovnáme tieto údaje s údajmi z predchádzajúceho prešetrovania, kde objem predaja počas posudzovaného obdobia poklesol o 1 %, situácia sa radikálne zmenila a dôkazy naznačujú, že výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo značné úsilie na uspokojenie dopytu. |
| --- | --- |

(31)

Počas posudzovaného obdobia sa obrat tohto výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve zvýšil o 13 % a množstvo predaných PSV sa zvýšilo o 7 %. Toto zvýšenie súviselo so začatím prevádzky dvoch nových závodov v Poľsku a Rumunsku v roku 2006. Ak porovnáme tieto údaje s údajmi z predchádzajúceho prešetrovania, kde objem predaja počas posudzovaného obdobia poklesol o 1 %, situácia sa radikálne zmenila a dôkazy naznačujú, že výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo značné úsilie na uspokojenie dopytu.

3.3.   Predajné ceny a náklady

| (32) | Jednotková predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva sa v EÚ v posudzovanom období zvýšila o 6,2 % (z 1 392 EUR/t na 1 478 EUR/t počas ORP). Od roku 2005 však došlo k miernemu poklesu cien. Priemerné náklady vzrástli o 9,7 % (z 1 388 EUR/t v roku 2004 na 1 523 EUR/t počas ORP). Tento nárast nákladov spôsobila najmä skutočnosť, že priemerné náklady väčšiny surovín sa značne zvýšili (v dôsledku celosvetového rastu cien ropy). Z týchto údajov vyplýva, že ak výrobné odvetvie Spoločenstva nechcelo zaznamenať stratu podielu na trhu, nemohlo si dovoliť úplne pokryť výrobné náklady svojimi predajnými cenami. Nárast cien výrobného odvetvia bol omnoho miernejší ako pri predchádzajúcom prešetrovaní, keď počas posudzovaného obdobia ceny vzrástli o 12 %.
  Tabuľka 7 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážená priemerná cena (v tis. EUR za tonu) | 1,39 | 1,50 | 1,48 | 1,48 |
| Index | 100 | 107 | 106 | 106 |
| Vážené priemerné náklady (EUR/t) | 1 388 | 1 511 | 1 556 | 1 523 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 109 | 112 | 109,7 |

(32)

Jednotková predajná cena výrobného odvetvia Spoločenstva sa v EÚ v posudzovanom období zvýšila o 6,2 % (z 1 392 EUR/t na 1 478 EUR/t počas ORP). Od roku 2005 však došlo k miernemu poklesu cien. Priemerné náklady vzrástli o 9,7 % (z 1 388 EUR/t v roku 2004 na 1 523 EUR/t počas ORP). Tento nárast nákladov spôsobila najmä skutočnosť, že priemerné náklady väčšiny surovín sa značne zvýšili (v dôsledku celosvetového rastu cien ropy). Z týchto údajov vyplýva, že ak výrobné odvetvie Spoločenstva nechcelo zaznamenať stratu podielu na trhu, nemohlo si dovoliť úplne pokryť výrobné náklady svojimi predajnými cenami. Nárast cien výrobného odvetvia bol omnoho miernejší ako pri predchádzajúcom prešetrovaní, keď počas posudzovaného obdobia ceny vzrástli o 12 %.

Tabuľka 7

2004

2005

2006

ORP

Vážená priemerná cena (v tis. EUR za tonu)

1,39

1,50

1,48

1,48

Index

100

107

106

106

Vážené priemerné náklady (EUR/t)

1 388

1 511

1 556

1 523

Index (2004 = 100)

100

109

112

109,7

3.4.   Zamestnanosť a mzdy

| (33) | Úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Spoločenstva sa od roku 2004 do ORP zvýšila o 17,8 % a priemerná mzda na zamestnanca poklesla o 10 %. Hoci výroba PSV nie je náročná na pracovné sily, zvýšenie kapacity a výroby bolo sprevádzané výrazným zvýšením počtu pracovných miest. Pri predchádzajúcom prešetrovaní úroveň zamestnanosti počas posudzovaného obdobia poklesla o 19 % a priemerné náklady práce na jedného zamestnanca sa zvýšili o viac ako 30 %, čo je opäť úplne odlišná situácia.
  Tabuľka 8 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zamestnanosť | 1 743 | 1 660 | 1 944 | 2 053 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 95 | 111,5 | 118 |
| Priemerné náklady práce na zamestnanca za mesiac | 3 191 | 3 411 | 3 015 | 2 859 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 107 | 94 | 90 |

(33)

Úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Spoločenstva sa od roku 2004 do ORP zvýšila o 17,8 % a priemerná mzda na zamestnanca poklesla o 10 %. Hoci výroba PSV nie je náročná na pracovné sily, zvýšenie kapacity a výroby bolo sprevádzané výrazným zvýšením počtu pracovných miest. Pri predchádzajúcom prešetrovaní úroveň zamestnanosti počas posudzovaného obdobia poklesla o 19 % a priemerné náklady práce na jedného zamestnanca sa zvýšili o viac ako 30 %, čo je opäť úplne odlišná situácia.

Tabuľka 8

2004

2005

2006

ORP

Zamestnanosť

1 743

1 660

1 944

2 053

Index (2004 = 100)

100

95

111,5

118

Priemerné náklady práce na zamestnanca za mesiac

3 191

3 411

3 015

2 859

Index (2004 = 100)

100

107

94

90

3.5.   Ziskovosť

| (34) | Ziskovosť predaja (12) príslušného výrobku nezávislým zákazníkom v Spoločenstve sa výrazne zhoršila, bez ohľadu na to, či je východiskovým bodom rok 2004 alebo rok 2005. Situácia sa preto značne zhoršila.
  Tabuľka 9 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť | 0,3 % | –0,8 % | –5,4 % | –3,2 % |

(34)

Ziskovosť predaja (12) príslušného výrobku nezávislým zákazníkom v Spoločenstve sa výrazne zhoršila, bez ohľadu na to, či je východiskovým bodom rok 2004 alebo rok 2005. Situácia sa preto značne zhoršila.

Tabuľka 9

2004

2005

2006

ORP

Ziskovosť

0,3 %

–0,8 %

–5,4 %

–3,2 %

3.6.   Investície

Tabuľka 10

| | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície v tis. EUR | 15 604 | 16 580 | 39 865 | 32 618 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 106 | 255 | 209 |

2004

2005

2006

ORP

Investície v tis. EUR

15 604

16 580

39 865

32 618

Index (2004 = 100)

100

106

255

209

| (35) | Úroveň investícií výrobného odvetvia Spoločenstva sa v čase od roku 2004 do ORP zvýšila o 109 %. Tento nárast sa vysvetľuje v značnej miere postavením nových závodov v Poľsku a Rumunsku, ktoré začali prevádzku v roku 2006. |
| --- | --- |

(35)

Úroveň investícií výrobného odvetvia Spoločenstva sa v čase od roku 2004 do ORP zvýšila o 109 %. Tento nárast sa vysvetľuje v značnej miere postavením nových závodov v Poľsku a Rumunsku, ktoré začali prevádzku v roku 2006.

3.7.   Závery vo vzťahu k situácii výrobcov

| (36) | Pri prešetrovaní sa dospelo k záveru, že na rozdiel od prípadu uvedeného v odôvodnení 3 dané výrobné odvetvie Spoločenstva rozširuje výrobu tohto výrobku a záujem o tento výrobok rastie a že životaschopnosť tohto odvetvia sa upevnila. |
| --- | --- |

(36)

Pri prešetrovaní sa dospelo k záveru, že na rozdiel od prípadu uvedeného v odôvodnení 3 dané výrobné odvetvie Spoločenstva rozširuje výrobu tohto výrobku a záujem o tento výrobok rastie a že životaschopnosť tohto odvetvia sa upevnila.

| (37) | Výrobnému odvetviu Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia podarilo zvýšiť podiel na trhu o takmer 5 percentuálnych bodov. K tomuto nárastu však došlo v období, keď spotreba poklesla o viac ako 1 %. |
| --- | --- |

(37)

Výrobnému odvetviu Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia podarilo zvýšiť podiel na trhu o takmer 5 percentuálnych bodov. K tomuto nárastu však došlo v období, keď spotreba poklesla o viac ako 1 %.

| (38) | Počas posudzovaného obdobia sa predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva zvýšili o 6 %, ale od roku 2005 nasledoval mierny pokles. V tejto súvislosti je potrebné brať do úvahy skutočnosť, že k nárastu cien došlo v čase, keď sa náklady zvýšili o 10 %, ako je vysvetlené v odôvodnení 32. |
| --- | --- |

(38)

Počas posudzovaného obdobia sa predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva zvýšili o 6 %, ale od roku 2005 nasledoval mierny pokles. V tejto súvislosti je potrebné brať do úvahy skutočnosť, že k nárastu cien došlo v čase, keď sa náklady zvýšili o 10 %, ako je vysvetlené v odôvodnení 32.

| (39) | Okrem toho došlo k značnému nárastu zamestnanosti z dôvodu otvorenia dvoch nových závodov (13). Pokiaľ ide o ziskovosť, situácia sa počas posledných rokov zhoršila, hoci od roku 2006 do ORP došlo k zlepšeniu. Aby si výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo udržať svoju pozíciu na trhu, musí predávať so stratou. |
| --- | --- |

(39)

Okrem toho došlo k značnému nárastu zamestnanosti z dôvodu otvorenia dvoch nových závodov (13). Pokiaľ ide o ziskovosť, situácia sa počas posledných rokov zhoršila, hoci od roku 2006 do ORP došlo k zlepšeniu. Aby si výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo udržať svoju pozíciu na trhu, musí predávať so stratou.

| (40) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že hoci výrobné odvetvie Spoločenstva malo do určitej miery prospech z antidumpingových opatrení uložených na dovoz z príslušných krajín, ešte sa nespamätalo z dumpingu uplatňovaného v minulom období a je stále vo veľmi nestabilnej a zraniteľnej situácii. Ak by sa opatrenia zrušili, dovoz z príslušných krajín na rovnakej a/alebo vyššej úrovni by so všetkou pravdepodobnosťou túto situáciu ešte zhoršil. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že hoci výrobné odvetvie Spoločenstva malo do určitej miery prospech z antidumpingových opatrení uložených na dovoz z príslušných krajín, ešte sa nespamätalo z dumpingu uplatňovaného v minulom období a je stále vo veľmi nestabilnej a zraniteľnej situácii. Ak by sa opatrenia zrušili, dovoz z príslušných krajín na rovnakej a/alebo vyššej úrovni by so všetkou pravdepodobnosťou túto situáciu ešte zhoršil.

4.   Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení

4.1.   Nevyužité kapacity

| (41) | Nevyužitá kapacita výroby PRV predstavuje približne 3 milióny ton a zodpovedá 3,5-násobku celkovej spotreby Spoločenstva. Táto nevyužitá kapacita sa od roku 2005 (t. j. od roku, keď boli zavedené antidumpingové opatrenia na dovoz z ČĽR) zvýšila o 37 %. Pokiaľ ide o Kóreu, nevyužitá kapacita bude v nasledujúcom roku 114 000 ton, čo zodpovedá 14 % celkovej spotreby Spoločenstva. A hoci časť tejto nevyužitej kapacity patrí spoločnosti, na ktorú sa uplatňuje antidumpingové clo vo výške 0 %, väčšina z tejto nevyužitej kapacity patrí spoločnostiam, na ktoré sa antidumpingové clá uplatňujú. Za Saudskú Arábiu nie sú k dispozícii žiadne údaje. Pokiaľ ide o Bielorusko, nie je potrebné robiť analýzu nevyužitej kapacity na najbližšie obdobie, pretože platnosť opatrení sa skončila v októbri 2007. Ak by sa opatrenia zrušili, nevyužitá kapacita týchto krajín by mohla smerovať do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(41)

Nevyužitá kapacita výroby PRV predstavuje približne 3 milióny ton a zodpovedá 3,5-násobku celkovej spotreby Spoločenstva. Táto nevyužitá kapacita sa od roku 2005 (t. j. od roku, keď boli zavedené antidumpingové opatrenia na dovoz z ČĽR) zvýšila o 37 %. Pokiaľ ide o Kóreu, nevyužitá kapacita bude v nasledujúcom roku 114 000 ton, čo zodpovedá 14 % celkovej spotreby Spoločenstva. A hoci časť tejto nevyužitej kapacity patrí spoločnosti, na ktorú sa uplatňuje antidumpingové clo vo výške 0 %, väčšina z tejto nevyužitej kapacity patrí spoločnostiam, na ktoré sa antidumpingové clá uplatňujú. Za Saudskú Arábiu nie sú k dispozícii žiadne údaje. Pokiaľ ide o Bielorusko, nie je potrebné robiť analýzu nevyužitej kapacity na najbližšie obdobie, pretože platnosť opatrení sa skončila v októbri 2007. Ak by sa opatrenia zrušili, nevyužitá kapacita týchto krajín by mohla smerovať do Spoločenstva.

4.2.   Stimuly na presmerovanie objemov predaja do Spoločenstva

| (42) | Niektoré z najväčších vývozných trhov na svete sa chránia pred dovozom PSV s pôvodom v ČĽR a Kórei antidumpingovými clami. Clá na dovoz z ČĽR zaviedli v Turecku a v USA a tieto clá v USA dosahujú takmer 44,3 %. Okrem toho sa na vývoz z Kórey uplatňujú antidumpingové clá v rozmedzí od 0 % do 24,6 % v Japonsku, Turecku, Pakistane a USA. Ak by sa príslušné opatrenia, ktoré sú uvedené v odôvodnení 4, zrušili, Európska únia by bola jedným z najdôležitejších trhov, pokiaľ ide o veľkosť, na ktorom by vývoz z ČĽR a Kórey nepodliehal antidumpingovým opatreniam. |
| --- | --- |

(42)

Niektoré z najväčších vývozných trhov na svete sa chránia pred dovozom PSV s pôvodom v ČĽR a Kórei antidumpingovými clami. Clá na dovoz z ČĽR zaviedli v Turecku a v USA a tieto clá v USA dosahujú takmer 44,3 %. Okrem toho sa na vývoz z Kórey uplatňujú antidumpingové clá v rozmedzí od 0 % do 24,6 % v Japonsku, Turecku, Pakistane a USA. Ak by sa príslušné opatrenia, ktoré sú uvedené v odôvodnení 4, zrušili, Európska únia by bola jedným z najdôležitejších trhov, pokiaľ ide o veľkosť, na ktorom by vývoz z ČĽR a Kórey nepodliehal antidumpingovým opatreniam.

| (43) | Mnohí používatelia tvrdili, že ČĽR odrádza od vývozu surovín, ako sú PSV. Tento argument nie je možné akceptovať. Podľa dostupných štatistík sa čistý tok PSV v ČĽR (porovnanie medzi výrobou a domácou spotrebou) neustále zvyšuje a predpokladá sa, že sa v nasledujúcich rokoch ešte viac zvýši, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke:
  Tabuľka 11 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čistý tok (porovnanie výroby a spotreby v spracovateľských závodoch) v tis. ton | – 480 | – 200 | 23 | 258 | 449 | 541 |

(43)

Mnohí používatelia tvrdili, že ČĽR odrádza od vývozu surovín, ako sú PSV. Tento argument nie je možné akceptovať. Podľa dostupných štatistík sa čistý tok PSV v ČĽR (porovnanie medzi výrobou a domácou spotrebou) neustále zvyšuje a predpokladá sa, že sa v nasledujúcich rokoch ešte viac zvýši, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke:

Tabuľka 11

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Čistý tok (porovnanie výroby a spotreby v spracovateľských závodoch) v tis. ton

– 480

– 200

23

258

449

541

| (44) | To je jasný dôkaz toho, že vývoz PSV z ČĽR rastie, a predpokladá sa, že bude rásť aj v budúcnosti, a to aj napriek tvrdeniu, že ČĽR od vývozu PSV odrádza. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(44)

To je jasný dôkaz toho, že vývoz PSV z ČĽR rastie, a predpokladá sa, že bude rásť aj v budúcnosti, a to aj napriek tvrdeniu, že ČĽR od vývozu PSV odrádza. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

4.3.   Politiky na získavanie výrobku

| (45) | Jedno združenie používateľov naznačilo, že výrobcovia priadzí a netkaných textílií vyrábaných z PSV majú často evidentný záujem kupovať vlákna s pôvodom v EÚ na výrobu pôvodných priadzí a netkaných textílií s cieľom vyvážať ich do krajín, s ktorými majú uzatvorené preferenčné dohody. Údaje, ktoré poskytli používatelia v rámci tohto prešetrovania, naznačujú, že 85 % až 100 % obratu spoločností v odvetví netkaných textílií z predaja výrobkov, ktoré obsahujú PSV, pochádza z predaja v Spoločenstve. Preto pravidlá pôvodu vzťahujúce sa na vývoz do krajín s preferenčnými dohodami by nemali zohrávať pre používateľov PSV významnú úlohu pri rozhodovaní o pôvode týchto výrobkov v čase ich nadobudnutia. Keďže nie sú k dispozícii žiadne dôkazy na podporu tvrdenia tohto združenia, toto tvrdenie sa zamieta. |
| --- | --- |

(45)

Jedno združenie používateľov naznačilo, že výrobcovia priadzí a netkaných textílií vyrábaných z PSV majú často evidentný záujem kupovať vlákna s pôvodom v EÚ na výrobu pôvodných priadzí a netkaných textílií s cieľom vyvážať ich do krajín, s ktorými majú uzatvorené preferenčné dohody. Údaje, ktoré poskytli používatelia v rámci tohto prešetrovania, naznačujú, že 85 % až 100 % obratu spoločností v odvetví netkaných textílií z predaja výrobkov, ktoré obsahujú PSV, pochádza z predaja v Spoločenstve. Preto pravidlá pôvodu vzťahujúce sa na vývoz do krajín s preferenčnými dohodami by nemali zohrávať pre používateľov PSV významnú úlohu pri rozhodovaní o pôvode týchto výrobkov v čase ich nadobudnutia. Keďže nie sú k dispozícii žiadne dôkazy na podporu tvrdenia tohto združenia, toto tvrdenie sa zamieta.

4.4.   Závery o vývoji dovozu, ak by sa opatrenia zrušili

| (46) | Dospelo sa preto k záveru, že vzhľadom na uvedené stimuly existuje pravdepodobnosť, že v prípade zrušenia platných antidumpingových opatrení sa do Spoločenstva budú vyvážať značné množstvá. |
| --- | --- |

(46)

Dospelo sa preto k záveru, že vzhľadom na uvedené stimuly existuje pravdepodobnosť, že v prípade zrušenia platných antidumpingových opatrení sa do Spoločenstva budú vyvážať značné množstvá.

5.   Závery týkajúce sa výrobného odvetvia Spoločenstva

| (47) | Výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo značné úsilie, pokiaľ ide o investície, čo sa premietlo do výrazného rastu. Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa v posledných rokoch podstatne zmenila, o čom svedčí najmä vznik nových podnikov v Poľsku a Rumunsku a predpokladané rozširovanie výroby v Bulharsku. |
| --- | --- |

(47)

Výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo značné úsilie, pokiaľ ide o investície, čo sa premietlo do výrazného rastu. Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa v posledných rokoch podstatne zmenila, o čom svedčí najmä vznik nových podnikov v Poľsku a Rumunsku a predpokladané rozširovanie výroby v Bulharsku.

| (48) | Napriek tomuto obnovenému úsiliu v oblasti rozširovania a investícií je však potrebné poznamenať, ako už bolo uvedené, že situácia v tomto výrobnom odvetví Spoločenstva je stále nestabilná, pokiaľ ide o ziskovosť. V prípade, že by sa zrušili antidumpingové opatrenia, došlo by s najväčšou pravdepodobnosťou k výraznému zvýšeniu množstva dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(48)

Napriek tomuto obnovenému úsiliu v oblasti rozširovania a investícií je však potrebné poznamenať, ako už bolo uvedené, že situácia v tomto výrobnom odvetví Spoločenstva je stále nestabilná, pokiaľ ide o ziskovosť. V prípade, že by sa zrušili antidumpingové opatrenia, došlo by s najväčšou pravdepodobnosťou k výraznému zvýšeniu množstva dumpingového dovozu.

| (49) | Veľký objem dovozu za dumpingové ceny by mal za následok ďalší tlak na ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, zníženie ziskových marží i ziskovosti a zvýšenie strát. To by mohlo mať za následok pravdepodobné zrušenie ďalších investícií, pokles v oblasti inovácií, narušenie konkurenčného postavenia integrovaného výrobného odvetvia, obmedzovanie výroby a zatváranie podnikov. |
| --- | --- |

(49)

Veľký objem dovozu za dumpingové ceny by mal za následok ďalší tlak na ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, zníženie ziskových marží i ziskovosti a zvýšenie strát. To by mohlo mať za následok pravdepodobné zrušenie ďalších investícií, pokles v oblasti inovácií, narušenie konkurenčného postavenia integrovaného výrobného odvetvia, obmedzovanie výroby a zatváranie podnikov.

| (50) | So zreteľom na uvedené skutočnosti možno konštatovať, že v prípade, ak by bolo výrobné odvetvie Spoločenstva vystavené zvýšeným objemom dovozu z ČĽR, Kórey a Saudskej Arábie za dumpingové ceny a bez antidumpingových opatrení, spôsobilo by to ďalšie zhoršenie jeho finančnej situácie. Z toho dôvodu sa preto dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by bolo v rozpore so záujmom výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(50)

So zreteľom na uvedené skutočnosti možno konštatovať, že v prípade, ak by bolo výrobné odvetvie Spoločenstva vystavené zvýšeným objemom dovozu z ČĽR, Kórey a Saudskej Arábie za dumpingové ceny a bez antidumpingových opatrení, spôsobilo by to ďalšie zhoršenie jeho finančnej situácie. Z toho dôvodu sa preto dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by bolo v rozpore so záujmom výrobného odvetvia Spoločenstva.

E.   POUŽÍVATELIA ZO SPOLOČENSTVA

| (51) | Trh s výrobkami obsahujúcimi PSV sa delí na a) trh používajúci PSV pri spriadaní (t. j. výroba vlákien na výrobu textílií po zmiešaní alebo bez zmiešania s inými vláknami, ako je bavlna a vlna), b) trh používajúci PSV pri výrobe netkaných textílií, t. j. na výrobu prikrývok a rún z vlákien, ktoré neboli premenené na priadze, s výnimkou papiera, a c) trh používajúci PSV na výrobu výplní (t. j. vypchávky alebo výplne niektorých textilných tovarov, ako sú vankúše alebo automobilové sedadlá). |
| --- | --- |

(51)

Trh s výrobkami obsahujúcimi PSV sa delí na a) trh používajúci PSV pri spriadaní (t. j. výroba vlákien na výrobu textílií po zmiešaní alebo bez zmiešania s inými vláknami, ako je bavlna a vlna), b) trh používajúci PSV pri výrobe netkaných textílií, t. j. na výrobu prikrývok a rún z vlákien, ktoré neboli premenené na priadze, s výnimkou papiera, a c) trh používajúci PSV na výrobu výplní (t. j. vypchávky alebo výplne niektorých textilných tovarov, ako sú vankúše alebo automobilové sedadlá).

1.   Úroveň spolupráce používateľov zo Spoločenstva

| (52) | V súvislosti so súčasným prešetrovaním poslalo podania 16 priemyselných používateľov. Títo používatelia predstavujú 17 % celkovej spotreby PSV v Spoločenstve a približne 13 % dovozu z príslušných krajín. V plnom rozsahu však spolupracovalo len 10 používateľov (14), ktorí predstavujú približne 12 % celkovej spotreby PSV v Spoločenstve (všetci používatelia, ktorí spolupracovali v plnom rozsahu, patria do odvetvia výroby netkaných textílií a do odvetvia výroby výplní). Čo sa týka ostatných používateľov, ktorí spolupracovali len čiastočne, len jeden pôsobí v pradiarskom odvetví. |
| --- | --- |

(52)

V súvislosti so súčasným prešetrovaním poslalo podania 16 priemyselných používateľov. Títo používatelia predstavujú 17 % celkovej spotreby PSV v Spoločenstve a približne 13 % dovozu z príslušných krajín. V plnom rozsahu však spolupracovalo len 10 používateľov (14), ktorí predstavujú približne 12 % celkovej spotreby PSV v Spoločenstve (všetci používatelia, ktorí spolupracovali v plnom rozsahu, patria do odvetvia výroby netkaných textílií a do odvetvia výroby výplní). Čo sa týka ostatných používateľov, ktorí spolupracovali len čiastočne, len jeden pôsobí v pradiarskom odvetví.

| (53) | Svoje stanoviská predložili okrem toho aj Gesamtverband Textil + Mode (nemecká federácia textilných odvetví zastupujúca tak pradiarske odvetvie, ako aj odvetvie výroby netkaných textílií), dve združenia patriace do tejto federácie, konkrétne Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) a Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., a jedno európske združenie zastupujúce spoločnosti z odvetvia výroby netkaných textílií (EDANA), v ktorých Komisiu žiadali o ukončenie platnosti existujúcich opatrení. Všetci vyššie uvedení používatelia sú členmi jedného alebo niekoľkých týchto združení. Reprezentatívnosť týchto združení zodpovedá približne 30 % celkovej spotreby PSV v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(53)

Svoje stanoviská predložili okrem toho aj Gesamtverband Textil + Mode (nemecká federácia textilných odvetví zastupujúca tak pradiarske odvetvie, ako aj odvetvie výroby netkaných textílií), dve združenia patriace do tejto federácie, konkrétne Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) a Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., a jedno európske združenie zastupujúce spoločnosti z odvetvia výroby netkaných textílií (EDANA), v ktorých Komisiu žiadali o ukončenie platnosti existujúcich opatrení. Všetci vyššie uvedení používatelia sú členmi jedného alebo niekoľkých týchto združení. Reprezentatívnosť týchto združení zodpovedá približne 30 % celkovej spotreby PSV v Spoločenstve.

| (54) | Úroveň spolupráce jednotlivých používateľov je v tomto konaní vyššia ako pri predchádzajúcom prešetrovaní. Je potrebné poznamenať, že pri predchádzajúcom prešetrovaní oznámili svoje stanoviská len používatelia, ktorí boli za neuloženie ciel (okolo 10 % celkovej spotreby), zatiaľ čo na tomto konaní sa zúčastnili aj používatelia, ktorí sú za zachovanie opatrení. |
| --- | --- |

(54)

Úroveň spolupráce jednotlivých používateľov je v tomto konaní vyššia ako pri predchádzajúcom prešetrovaní. Je potrebné poznamenať, že pri predchádzajúcom prešetrovaní oznámili svoje stanoviská len používatelia, ktorí boli za neuloženie ciel (okolo 10 % celkovej spotreby), zatiaľ čo na tomto konaní sa zúčastnili aj používatelia, ktorí sú za zachovanie opatrení.

2.   Argumenty predložené používateľmi

2.1.   Používatelia za ukončenie opatrení

| (55) | Používatelia predstavujúci približne 11 % celkovej spotreby PSV a 10 % dovozu z príslušných krajín predložili niekoľko argumentov proti ponechaniu ciel. Všetci títo používatelia sú členmi jedného alebo niekoľkých vyššie uvedených združení používateľov, ktoré sú tiež za ukončenie opatrení. Argumenty, ktoré používatelia a združenia predložili v prospech ukončenia opatrení, sú preskúmané ďalej. |
| --- | --- |

(55)

Používatelia predstavujúci približne 11 % celkovej spotreby PSV a 10 % dovozu z príslušných krajín predložili niekoľko argumentov proti ponechaniu ciel. Všetci títo používatelia sú členmi jedného alebo niekoľkých vyššie uvedených združení používateľov, ktoré sú tiež za ukončenie opatrení. Argumenty, ktoré používatelia a združenia predložili v prospech ukončenia opatrení, sú preskúmané ďalej.

| (56) | V prvom rade tvrdia, že sa nachádzajú v ťažkej situácii z dôvodu rastúcej konkurencie na trhoch s hotovými výrobkami z krajín, ktoré prešli od vývozu PSV k vývozu netkaných výrobkov (napr. ČĽR). Tvrdia, že v prípade ukončenia platnosti existujúcich opatrení budú môcť nakupovať lacnejšie vlákna, a tak sa stať konkurencieschopnejšími v porovnaní s hotovými výrobkami pochádzajúcimi z Ázie. Ak by klesla trhová cena PSV, vytvoril by sa priestor na možné zvýšenie ziskovosti. Mala by sa brať do úvahy skutočnosť, že ich zákazníkmi sú najmä diskontné reťazce, pre ktoré je rozhodujúca najnižšia možná cena a marža, ktorá sa uplatňuje na hotové výrobky, je veľmi nízka. |
| --- | --- |

(56)

V prvom rade tvrdia, že sa nachádzajú v ťažkej situácii z dôvodu rastúcej konkurencie na trhoch s hotovými výrobkami z krajín, ktoré prešli od vývozu PSV k vývozu netkaných výrobkov (napr. ČĽR). Tvrdia, že v prípade ukončenia platnosti existujúcich opatrení budú môcť nakupovať lacnejšie vlákna, a tak sa stať konkurencieschopnejšími v porovnaní s hotovými výrobkami pochádzajúcimi z Ázie. Ak by klesla trhová cena PSV, vytvoril by sa priestor na možné zvýšenie ziskovosti. Mala by sa brať do úvahy skutočnosť, že ich zákazníkmi sú najmä diskontné reťazce, pre ktoré je rozhodujúca najnižšia možná cena a marža, ktorá sa uplatňuje na hotové výrobky, je veľmi nízka.

| (57) | V súvislosti s týmito argumentmi je potrebné poukázať na skutočnosť, že uvedené informácie, ktoré poskytli používatelia, ktorí počas prešetrovania spolupracovali, ukazujú, že ich situácia, pokiaľ ide o ziskovosť, sa nezmenila i napriek uloženiu antidumpingových ciel na PSV s pôvodom v ČĽR v roku 2005 a zvýšeniu dovozu hotových výrobkov z tejto krajiny. Je to spôsobené skutočnosťou, že vplyv PSV na ich celkové náklady zostal stabilný, ako je vidno z tejto tabuľky:
  Tabuľka 12 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť | 3,48 % | 4,07 % | 3,88 % | 3,79 % |
| Celkové náklady na PSV ako percentuálna časť celkových nákladov | 22,3 % | 24 % | 24 % | 24 % |

(57)

V súvislosti s týmito argumentmi je potrebné poukázať na skutočnosť, že uvedené informácie, ktoré poskytli používatelia, ktorí počas prešetrovania spolupracovali, ukazujú, že ich situácia, pokiaľ ide o ziskovosť, sa nezmenila i napriek uloženiu antidumpingových ciel na PSV s pôvodom v ČĽR v roku 2005 a zvýšeniu dovozu hotových výrobkov z tejto krajiny. Je to spôsobené skutočnosťou, že vplyv PSV na ich celkové náklady zostal stabilný, ako je vidno z tejto tabuľky:

Tabuľka 12

2004

2005

2006

ORP

Ziskovosť

3,48 %

4,07 %

3,88 %

3,79 %

Celkové náklady na PSV ako percentuálna časť celkových nákladov

22,3 %

24 %

24 %

24 %

| (58) | Situácia sa tak líši od predchádzajúceho prešetrovania, keď uloženie nových antidumpingových ciel, ktoré mohli v niektorých prípadoch dosahovať takmer 30 %, mohlo mať bezpochyby omnoho negatívnejší vplyv na štruktúru nákladov používateľov PSV a možnosť predkladať atraktívne ponuky ich klientom. |
| --- | --- |

(58)

Situácia sa tak líši od predchádzajúceho prešetrovania, keď uloženie nových antidumpingových ciel, ktoré mohli v niektorých prípadoch dosahovať takmer 30 %, mohlo mať bezpochyby omnoho negatívnejší vplyv na štruktúru nákladov používateľov PSV a možnosť predkladať atraktívne ponuky ich klientom.

| (59) | Okrem toho ich obrat v Spoločenstve súvisiaci s výrobkami obsahujúcimi PSV sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o viac ako 10 %, ako je uvedené v tabuľke 13.
  Tabuľka 13 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat (v tis. EUR) | 427 694 | 452 329 | 456 445 | 472 750 |
| Index: 2004 = 100 | 100 | 106 | 107 | 111 |

(59)

Okrem toho ich obrat v Spoločenstve súvisiaci s výrobkami obsahujúcimi PSV sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o viac ako 10 %, ako je uvedené v tabuľke 13.

Tabuľka 13

2004

2005

2006

ORP

Obrat (v tis. EUR)

427 694

452 329

456 445

472 750

Index: 2004 = 100

100

106

107

111

| (60) | Tieto údaje naznačujú, že zvýšenie dovozu hotových výrobkov z ČĽR od roku 2005 nebránilo používateľom PSV zo Spoločenstva v rozširovaní výroby a predaji ich tovaru maloobchodníkom ani v udržaní si ziskovej marže. Pokiaľ ide o možný vplyv na konečné ceny, ktoré platia spotrebitelia, nebol v tejto súvislosti predložený žiadny argument, keďže pri predchádzajúcom prešetrovaní sa dospelo k záveru, že uloženie nových ciel, ktoré by mohli dosahovať takmer 30 %, by mohlo mať vplyv na spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(60)

Tieto údaje naznačujú, že zvýšenie dovozu hotových výrobkov z ČĽR od roku 2005 nebránilo používateľom PSV zo Spoločenstva v rozširovaní výroby a predaji ich tovaru maloobchodníkom ani v udržaní si ziskovej marže. Pokiaľ ide o možný vplyv na konečné ceny, ktoré platia spotrebitelia, nebol v tejto súvislosti predložený žiadny argument, keďže pri predchádzajúcom prešetrovaní sa dospelo k záveru, že uloženie nových ciel, ktoré by mohli dosahovať takmer 30 %, by mohlo mať vplyv na spotrebiteľov.

| (61) | Používatelia, ktorí sú za ukončenie opatrení, tiež tvrdili, že ceny PSV sa v Spoločenstve zvyšujú aj napriek klesajúcemu kurzu dolára. Toto tvrdenie nezodpovedá údajom, ktoré Komisia počas prešetrovania získala. Hoci sa cena PSV v roku 2005 prudko zvýšila, neskôr zostala stabilná, ako vidno z tabuľky 7 obsahujúcej údaje o PSV, ktoré sa vyrábajú a predávajú v Spoločenstve, i z tabuľky 14 obsahujúcej údaje o dovážaných PSV (15):
  Tabuľka 14 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 1. štvrťrok 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny v tis. EUR za tonu | 1,02 | 1,15 | 1,13 | 1,15 | 1,15 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 113 | 111 | 113 | 113 |

(61)

Používatelia, ktorí sú za ukončenie opatrení, tiež tvrdili, že ceny PSV sa v Spoločenstve zvyšujú aj napriek klesajúcemu kurzu dolára. Toto tvrdenie nezodpovedá údajom, ktoré Komisia počas prešetrovania získala. Hoci sa cena PSV v roku 2005 prudko zvýšila, neskôr zostala stabilná, ako vidno z tabuľky 7 obsahujúcej údaje o PSV, ktoré sa vyrábajú a predávajú v Spoločenstve, i z tabuľky 14 obsahujúcej údaje o dovážaných PSV (15):

Tabuľka 14

2004

2005

2006

2007

1. štvrťrok 2008

Ceny v tis. EUR za tonu

1,02

1,15

1,13

1,15

1,15

Index (2004 = 100)

100

113

111

113

113

| (62) | So zreteľom na vyššie uvedené skutočnosti sa nezdá, že by existujúce opatrenia mali veľký vplyv na náklady a ziskovosť spoločností používateľov vlákien. |
| --- | --- |

(62)

So zreteľom na vyššie uvedené skutočnosti sa nezdá, že by existujúce opatrenia mali veľký vplyv na náklady a ziskovosť spoločností používateľov vlákien.

| (63) | Po druhé používatelia, ktorí sú proti uplatňovaniu opatrení, naznačujú, že v Spoločenstve je značný rozdiel v úrovni zamestnanosti medzi odvetvím výroby PSV (približne 3 000 osôb) a nadväzujúcim výrobným odvetvím (údajne 70 000 osôb). |
| --- | --- |

(63)

Po druhé používatelia, ktorí sú proti uplatňovaniu opatrení, naznačujú, že v Spoločenstve je značný rozdiel v úrovni zamestnanosti medzi odvetvím výroby PSV (približne 3 000 osôb) a nadväzujúcim výrobným odvetvím (údajne 70 000 osôb).

| (64) | Čo sa týka tohto tvrdenia, hoci údaj o 70 000 zamestnancoch sa zdá byť zveličený, nemožno poprieť, že odvetvie používateľov je náročnejšie na pracovnú silu ako výrobné odvetvie. Vzhľadom na obmedzenú úroveň plnej spolupráce zo strany používateľov (údaje o počte pracovných miest poskytli len používatelia, ktorí sa podieľajú na celkovej spotrebe PSV v Spoločenstve 12 %), sa Komisii nepodarilo získať presné údaje o zamestnanosti. Napriek tomu z tabuľky 15 vyplýva, že používatelia, ktorí počas prešetrovania spolupracovali v plnom rozsahu, zamestnávajú 5 009 osôb. To by znamenalo, že na výrobe tovaru, ktorý obsahuje PSV, sa podieľa minimálne 40 000 až 45 000 osôb. Táto tabuľka tiež naznačuje, ako sa vyvíjal počet zamestnancov u spolupracujúcich používateľov:
  Tabuľka 15 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 3 898 | 4 471 | 4 854 | 5 009 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 115 | 125 | 129 |

(64)

Čo sa týka tohto tvrdenia, hoci údaj o 70 000 zamestnancoch sa zdá byť zveličený, nemožno poprieť, že odvetvie používateľov je náročnejšie na pracovnú silu ako výrobné odvetvie. Vzhľadom na obmedzenú úroveň plnej spolupráce zo strany používateľov (údaje o počte pracovných miest poskytli len používatelia, ktorí sa podieľajú na celkovej spotrebe PSV v Spoločenstve 12 %), sa Komisii nepodarilo získať presné údaje o zamestnanosti. Napriek tomu z tabuľky 15 vyplýva, že používatelia, ktorí počas prešetrovania spolupracovali v plnom rozsahu, zamestnávajú 5 009 osôb. To by znamenalo, že na výrobe tovaru, ktorý obsahuje PSV, sa podieľa minimálne 40 000 až 45 000 osôb. Táto tabuľka tiež naznačuje, ako sa vyvíjal počet zamestnancov u spolupracujúcich používateľov:

Tabuľka 15

2004

2005

2006

ORP

Počet zamestnancov

3 898

4 471

4 854

5 009

Index (2004 = 100)

100

115

125

129

| (65) | Hoci je počet spoločností, ktoré spolupracovali, obmedzený, aj napriek tomu možno dospieť k záveru, že existujúce antidumpingové clá nebránili výraznému rastu zamestnanosti počas posudzovaného obdobia. Preto sa tento argument používateľov zamietol. Samozrejme, že situácia bola počas predchádzajúceho prešetrovania odlišná, keď uloženie dodatočných antidumpingových ciel, ktoré mohli dosiahnuť až 30 %, mohlo viesť k strate pracovných miest v odvetví používateľov. |
| --- | --- |

(65)

Hoci je počet spoločností, ktoré spolupracovali, obmedzený, aj napriek tomu možno dospieť k záveru, že existujúce antidumpingové clá nebránili výraznému rastu zamestnanosti počas posudzovaného obdobia. Preto sa tento argument používateľov zamietol. Samozrejme, že situácia bola počas predchádzajúceho prešetrovania odlišná, keď uloženie dodatočných antidumpingových ciel, ktoré mohli dosiahnuť až 30 %, mohlo viesť k strate pracovných miest v odvetví používateľov.

| (66) | Po tretie používatelia uvedení v tejto časti poukazujú na rastúci dopyt po dvoch špeciálnych druhoch PSV v odvetví výroby netkaných textílií a v odvetví výroby výplňových vlákien, konkrétne HCS a LMP (ktoré sú uvedené v odôvodnení 20), ktorých výroba je v Spoločenstve obmedzená, keďže ČĽR a Kórea majú veľké výrobné kapacity. |
| --- | --- |

(66)

Po tretie používatelia uvedení v tejto časti poukazujú na rastúci dopyt po dvoch špeciálnych druhoch PSV v odvetví výroby netkaných textílií a v odvetví výroby výplňových vlákien, konkrétne HCS a LMP (ktoré sú uvedené v odôvodnení 20), ktorých výroba je v Spoločenstve obmedzená, keďže ČĽR a Kórea majú veľké výrobné kapacity.

| (67) | V tejto súvislosti podľa najlepších odhadov Komisie na základe informácií, ktoré jej poskytli zainteresované strany, sa počas ORP celková spotreba LMP v Spoločenstve pohybovala v rozsahu 85 000 ton až 90 000 ton a celková spotreba HCS v rozsahu 65 000 ton až 70 000 ton. Výrobné odvetvie Spoločenstva v súčasnosti dodáva 2 155 ton LMP a 21 543 ton HCS. Dopyt po týchto druhoch PSV neustále rastie a podľa jedného združenia používateľov sa v nasledujúcich rokoch očakáva ročný nárast o 6 % pri obidvoch typoch. |
| --- | --- |

(67)

V tejto súvislosti podľa najlepších odhadov Komisie na základe informácií, ktoré jej poskytli zainteresované strany, sa počas ORP celková spotreba LMP v Spoločenstve pohybovala v rozsahu 85 000 ton až 90 000 ton a celková spotreba HCS v rozsahu 65 000 ton až 70 000 ton. Výrobné odvetvie Spoločenstva v súčasnosti dodáva 2 155 ton LMP a 21 543 ton HCS. Dopyt po týchto druhoch PSV neustále rastie a podľa jedného združenia používateľov sa v nasledujúcich rokoch očakáva ročný nárast o 6 % pri obidvoch typoch.

| (68) | Výrobcovia PSV zo Spoločenstva tvrdia, že výroba týchto „špeciálnych vlákien“ je v Spoločenstve obmedzená, pretože súčasná úroveň dumpingových cien im nedovoľuje zvyšovať výrobu. Podľa údajov zozbieraných v rámci súčasného prešetrovania sa výrobné kapacity na výrobu HCS a LMP vo výrobnom odvetví Spoločenstva počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
  Tabuľka 16 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva na výrobu HCS | 67 050 | 46 550 | 61 550 | 61 550 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 69 | 92 | 92 |
| Kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva na výrobu LMP | 32 050 | 32 050 | 32 050 | 32 050 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |

(68)

Výrobcovia PSV zo Spoločenstva tvrdia, že výroba týchto „špeciálnych vlákien“ je v Spoločenstve obmedzená, pretože súčasná úroveň dumpingových cien im nedovoľuje zvyšovať výrobu. Podľa údajov zozbieraných v rámci súčasného prešetrovania sa výrobné kapacity na výrobu HCS a LMP vo výrobnom odvetví Spoločenstva počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 16

2004

2005

2006

ORP

Kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva na výrobu HCS

67 050

46 550

61 550

61 550

Index (2004 = 100)

100

69

92

92

Kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva na výrobu LMP

32 050

32 050

32 050

32 050

Index (2004 = 100)

100

100

100

100

| (69) | Z tejto tabuľky vyplýva, že výrobné odvetvie Spoločenstva by bolo schopné pokryť 88 % až 95 % celkového dopytu po HCS a okolo 37 % celkového dopytu po LMP v prípade, ak by ceny dosiahli určitú úroveň. Navyše, hoci výrobné odvetvie Spoločenstva vyrába obmedzené množstvá týchto „špeciálnych vlákien“, používatelia sú schopní ich získať z Kórey a ČĽR s obmedzenými antidumpingovými clami (len 5,7 % od spoločnosti Huvis z Kórey a 4,9 % od spoločnosti Far Eastern z ČĽR). Pokiaľ ide o možnosť ich získavania z Taiwanu, podľa tvrdení výroba PSV na Taiwane klesá a to bude viesť k rastu cien alebo nedostatku zásob a, ak by ich mal nahradiť dovoz z ČĽR a Kórey, vplyv ciel platených pri týchto „špeciálnych vláknach“ dovážaných z ČĽR a Kórey na náklady by bol značný z dôvodu malej ziskovej marže používateľov zo Spoločenstva. Tieto argumenty nie je možné akceptovať. Na druhej strane, dokonca ak aj výroba PSV na Taiwane klesá, predpokladá sa, že nevyužitá kapacita sa zvýši (predpokladaná nevyužitá kapacita na rok 2008 je približne 122 000 ton a na rok 2009 150 000 ton). Na záver treba poznamenať, že nie je jasné, či by existoval štrukturálny nedostatok týchto špeciálnych vlákien. |
| --- | --- |

(69)

Z tejto tabuľky vyplýva, že výrobné odvetvie Spoločenstva by bolo schopné pokryť 88 % až 95 % celkového dopytu po HCS a okolo 37 % celkového dopytu po LMP v prípade, ak by ceny dosiahli určitú úroveň. Navyše, hoci výrobné odvetvie Spoločenstva vyrába obmedzené množstvá týchto „špeciálnych vlákien“, používatelia sú schopní ich získať z Kórey a ČĽR s obmedzenými antidumpingovými clami (len 5,7 % od spoločnosti Huvis z Kórey a 4,9 % od spoločnosti Far Eastern z ČĽR). Pokiaľ ide o možnosť ich získavania z Taiwanu, podľa tvrdení výroba PSV na Taiwane klesá a to bude viesť k rastu cien alebo nedostatku zásob a, ak by ich mal nahradiť dovoz z ČĽR a Kórey, vplyv ciel platených pri týchto „špeciálnych vláknach“ dovážaných z ČĽR a Kórey na náklady by bol značný z dôvodu malej ziskovej marže používateľov zo Spoločenstva. Tieto argumenty nie je možné akceptovať. Na druhej strane, dokonca ak aj výroba PSV na Taiwane klesá, predpokladá sa, že nevyužitá kapacita sa zvýši (predpokladaná nevyužitá kapacita na rok 2008 je približne 122 000 ton a na rok 2009 150 000 ton). Na záver treba poznamenať, že nie je jasné, či by existoval štrukturálny nedostatok týchto špeciálnych vlákien.

| (70) | Pokiaľ ide o ceny týchto „špeciálnych vlákien“, neexistujú žiadne oficiálne štatistiky, ale ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke, podľa údajov, ktoré poskytli spolupracujúce spoločnosti, cena HCS (vrátane antidumpingových ciel) sa od roku 2004 do ORP zvýšila len o 2 %. V roku 2006 bol dokonca výrazný pokles cien. Nárast cien od roku 2006 do ORP bol s najväčšou pravdepodobnosťou spôsobený uložením dočasného antidumpingového cla na dovoz z Taiwanu v prvom polroku 2007. Pokiaľ ide o LMP, jeho cena sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 18 %.
  Tabuľka 17 | 2004 | 2005 | 2006 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena HCS v tis. EUR za tonu | 1,21 | 1,26 | 1,05 | 1,24 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 104 | 87 | 102 |
| Cena LMP v tis. EUR za tonu | 1,31 | 1,44 | 1,43 | 1,54 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 110 | 109 | 118 |

(70)

Pokiaľ ide o ceny týchto „špeciálnych vlákien“, neexistujú žiadne oficiálne štatistiky, ale ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke, podľa údajov, ktoré poskytli spolupracujúce spoločnosti, cena HCS (vrátane antidumpingových ciel) sa od roku 2004 do ORP zvýšila len o 2 %. V roku 2006 bol dokonca výrazný pokles cien. Nárast cien od roku 2006 do ORP bol s najväčšou pravdepodobnosťou spôsobený uložením dočasného antidumpingového cla na dovoz z Taiwanu v prvom polroku 2007. Pokiaľ ide o LMP, jeho cena sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 18 %.

Tabuľka 17

2004

2005

2006

ORP

Cena HCS v tis. EUR za tonu

1,21

1,26

1,05

1,24

Index (2004 = 100)

100

104

87

102

Cena LMP v tis. EUR za tonu

1,31

1,44

1,43

1,54

Index (2004 = 100)

100

110

109

118

| (71) | Tento údaj sa musí analyzovať vo vzťahu k podielu týchto špeciálnych vlákien na celkových nákladoch. Na základe údajov, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia, náklady na HCS by sa na ich celkových nákladoch podieľali len vo výške 1,98 % a vplyv LMP by predstavoval 4,38 %. Majúc na pamäti, že priemerná ziskovosť sa pohybuje okolo 4 %, vplyv na celkové náklady spojený s týmito „špeciálnymi vláknami“ nie je významný aj napriek podstatnému zvýšeniu ceny LMP. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(71)

Tento údaj sa musí analyzovať vo vzťahu k podielu týchto špeciálnych vlákien na celkových nákladoch. Na základe údajov, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia, náklady na HCS by sa na ich celkových nákladoch podieľali len vo výške 1,98 % a vplyv LMP by predstavoval 4,38 %. Majúc na pamäti, že priemerná ziskovosť sa pohybuje okolo 4 %, vplyv na celkové náklady spojený s týmito „špeciálnymi vláknami“ nie je významný aj napriek podstatnému zvýšeniu ceny LMP. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

| (72) | Pri predchádzajúcom prešetrovaní bola situácia iná, lebo uloženie antidumpingových ciel na dovoz LMP a HCS s pôvodom na Taiwane vo výške takmer 30 % a zvýšenie cien, ktoré by toto uloženie ciel mohlo pre tieto výrobky znamenať, by malo omnoho väčší vplyv na celkové náklady. |
| --- | --- |

(72)

Pri predchádzajúcom prešetrovaní bola situácia iná, lebo uloženie antidumpingových ciel na dovoz LMP a HCS s pôvodom na Taiwane vo výške takmer 30 % a zvýšenie cien, ktoré by toto uloženie ciel mohlo pre tieto výrobky znamenať, by malo omnoho väčší vplyv na celkové náklady.

2.2.   Používatelia proti ukončeniu opatrení

| (73) | Používatelia predstavujúci približne 6 % celkovej spotreby PSV v Spoločenstve a 3 % dovozu z príslušných krajín poukázali na to, že ukončenie platnosti opatrení ohrozí ziskovosť nadväzujúceho odvetvia, keďže úpadok odvetvia výroby PSV v EÚ by do dvoch rokov viedol k zvýšeniu cien PSV a následne by bolo možné očakávať nárast dovozu tovaru obsahujúceho PSV. |
| --- | --- |

(73)

Používatelia predstavujúci približne 6 % celkovej spotreby PSV v Spoločenstve a 3 % dovozu z príslušných krajín poukázali na to, že ukončenie platnosti opatrení ohrozí ziskovosť nadväzujúceho odvetvia, keďže úpadok odvetvia výroby PSV v EÚ by do dvoch rokov viedol k zvýšeniu cien PSV a následne by bolo možné očakávať nárast dovozu tovaru obsahujúceho PSV.

| (74) | V zmysle argumentov uvedených v časti D.4 (pravdepodobnosť výrazného zvýšenia dovozu v prípade zrušenia opatrení) nie je vylúčené, že by sa to mohlo naozaj stať, pričom to môže byť spojené s rizikami pre udržanie efektívnej hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(74)

V zmysle argumentov uvedených v časti D.4 (pravdepodobnosť výrazného zvýšenia dovozu v prípade zrušenia opatrení) nie je vylúčené, že by sa to mohlo naozaj stať, pričom to môže byť spojené s rizikami pre udržanie efektívnej hospodárskej súťaže.

3.   Záver

| (75) | S prihliadnutím na všetky uvedené faktory sa dospelo k záveru, že hoci sa väčšina používateľov, ktorí sa na prešetrovaní zúčastnili domnieva, že ponechanie ciel je v rozpore s ich záujmami, prešetrovanie ukazuje, že pokračovanie platnosti opatrení by nemalo výrazný nepriaznivý vplyv na ich ekonomickú a finančnú situáciu. Navyše na rozdiel od predchádzajúceho prešetrovania sa názory používateľov na vplyv možného ukončenia platnosti existujúcich opatrení na ich obchodnú činnosť rôznia. Hoci, ako už bolo uvedené, väčšina z nich Komisiu požiadala, aby antidumpingové clá zrušila, medzi používateľmi, ktorí počas prešetrovania spolupracovali, je značný počet tých, ktorí sú proti ukončeniu uplatňovania ciel. |
| --- | --- |

(75)

S prihliadnutím na všetky uvedené faktory sa dospelo k záveru, že hoci sa väčšina používateľov, ktorí sa na prešetrovaní zúčastnili domnieva, že ponechanie ciel je v rozpore s ich záujmami, prešetrovanie ukazuje, že pokračovanie platnosti opatrení by nemalo výrazný nepriaznivý vplyv na ich ekonomickú a finančnú situáciu. Navyše na rozdiel od predchádzajúceho prešetrovania sa názory používateľov na vplyv možného ukončenia platnosti existujúcich opatrení na ich obchodnú činnosť rôznia. Hoci, ako už bolo uvedené, väčšina z nich Komisiu požiadala, aby antidumpingové clá zrušila, medzi používateľmi, ktorí počas prešetrovania spolupracovali, je značný počet tých, ktorí sú proti ukončeniu uplatňovania ciel.

F.   DOVOZCOVIA A PREDAJCOVIA

| (76) | V súvislosti s týmto prešetrovaním predložilo svoje podania v lehote uvedenej v oznámení o začatí konania 6 dovozcov/predajcov, ale len traja z nich (Saehan Europe, GSI Global Service International a Marubeni) spolupracovali v plnom rozsahu a odpovedali na všetky otázky vznesené Komisiou. Všetko sú to ziskové spoločnosti a počet zamestnancov pracujúcich v oblasti dovozu/predaja PSV je zanedbateľný. |
| --- | --- |

(76)

V súvislosti s týmto prešetrovaním predložilo svoje podania v lehote uvedenej v oznámení o začatí konania 6 dovozcov/predajcov, ale len traja z nich (Saehan Europe, GSI Global Service International a Marubeni) spolupracovali v plnom rozsahu a odpovedali na všetky otázky vznesené Komisiou. Všetko sú to ziskové spoločnosti a počet zamestnancov pracujúcich v oblasti dovozu/predaja PSV je zanedbateľný.

| (77) | Nezdá sa, že by ponechanie ciel malo akýkoľvek významný negatívny vplyv na ich obchodnú činnosť. Väčšina z nich je toho názoru, že ukončenie platnosti opatrení uložených na dovoz z Kórey je v ich záujme, ale nie je v ich záujme ukončenie platnosti opatrení na dovoz z ČĽR, pretože to bude mať za následok obrovský prílev komodít a cenová úroveň klesne, rovnako ako aj ich marža. Na druhej strane, keďže nevyužité kórejské kapacity sú obmedzenejšie ako čínske, zastávajú názor, že vplyv kórejského dovozu na ceny nebude mať nepriaznivý vplyv na ich obchodnú činnosť. |
| --- | --- |

(77)

Nezdá sa, že by ponechanie ciel malo akýkoľvek významný negatívny vplyv na ich obchodnú činnosť. Väčšina z nich je toho názoru, že ukončenie platnosti opatrení uložených na dovoz z Kórey je v ich záujme, ale nie je v ich záujme ukončenie platnosti opatrení na dovoz z ČĽR, pretože to bude mať za následok obrovský prílev komodít a cenová úroveň klesne, rovnako ako aj ich marža. Na druhej strane, keďže nevyužité kórejské kapacity sú obmedzenejšie ako čínske, zastávajú názor, že vplyv kórejského dovozu na ceny nebude mať nepriaznivý vplyv na ich obchodnú činnosť.

| (78) | Z toho dôvodu bol prijatý záver, že bez ohľadu na to, či budú opatrenia ponechané alebo nie, to vo všeobecnosti nebude mať závažnejší vplyv na činnosť dovozcov a predajcov. |
| --- | --- |

(78)

Z toho dôvodu bol prijatý záver, že bez ohľadu na to, či budú opatrenia ponechané alebo nie, to vo všeobecnosti nebude mať závažnejší vplyv na činnosť dovozcov a predajcov.

G.   ĎALŠIE ÚVAHY

| (79) | Výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí údajne vyrábajú 56 % PSV z recyklovaného materiálu, tvrdili, že dovoz PSV za dumpingové ceny mal nepriaznivý vplyv na ziskovosť recyklačných spoločností. Tvrdili tiež, že 425 000 osôb je zamestnaných pri zbere polyetylén tereftalátu na účely zásobovania recyklačných spoločností. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na skutočnosť, že recyklovatelia PET fliaš nemali záujem o účasť na tomto prešetrovaní napriek výzve uvedenej v oznámení o začatí konania a dotazníkom, ktoré im Komisia poslala a na ktoré nedostala žiadnu odpoveď. Na druhej strane existuje významný a rastúci dopyt po recyklovaných PET fľašiach v Ázii, a ak nebudú uložené antidumpingové opatrenia, prevádzkovateľom recyklačných zariadení pre PET fľaše nebude nič brániť v tom, aby predávali svoje výrobky na svetovom trhu. Preto boli tieto tvrdenia zamietnuté. |
| --- | --- |

(79)

Výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí údajne vyrábajú 56 % PSV z recyklovaného materiálu, tvrdili, že dovoz PSV za dumpingové ceny mal nepriaznivý vplyv na ziskovosť recyklačných spoločností. Tvrdili tiež, že 425 000 osôb je zamestnaných pri zbere polyetylén tereftalátu na účely zásobovania recyklačných spoločností. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na skutočnosť, že recyklovatelia PET fliaš nemali záujem o účasť na tomto prešetrovaní napriek výzve uvedenej v oznámení o začatí konania a dotazníkom, ktoré im Komisia poslala a na ktoré nedostala žiadnu odpoveď. Na druhej strane existuje významný a rastúci dopyt po recyklovaných PET fľašiach v Ázii, a ak nebudú uložené antidumpingové opatrenia, prevádzkovateľom recyklačných zariadení pre PET fľaše nebude nič brániť v tom, aby predávali svoje výrobky na svetovom trhu. Preto boli tieto tvrdenia zamietnuté.

| (80) | Výrobcovia zo Spoločenstva navyše poukázali na skutočnosť, že pri výrobe polyesterových strižných vlákien z recyklovaného materiálu sa spotrebuje menej energie ako pri chemickom procese a počas prepravy dovážaných PSV z Ázie sa vyprodukuje menej emisií CO2. V dôsledku toho by nahradenie výroby v Spoločenstve dovozom za dumpingové ceny, najmä dovozom z ČĽR a Kórey, zvýšilo emisie CO2 a bolo prekážkou v plnení cieľov EÚ, ktoré sa týkajú klimatických zmien. V tejto súvislosti je v každom prípade potrebné pripomenúť, že analýza záujmov Spoločenstva v rámci antidumpingových konaní sa zameriava na ekonomické dôsledky opatrení na príslušné hospodárske subjekty a nesúvisí priamo s ochranou životného prostredia. |
| --- | --- |

(80)

Výrobcovia zo Spoločenstva navyše poukázali na skutočnosť, že pri výrobe polyesterových strižných vlákien z recyklovaného materiálu sa spotrebuje menej energie ako pri chemickom procese a počas prepravy dovážaných PSV z Ázie sa vyprodukuje menej emisií CO2. V dôsledku toho by nahradenie výroby v Spoločenstve dovozom za dumpingové ceny, najmä dovozom z ČĽR a Kórey, zvýšilo emisie CO2 a bolo prekážkou v plnení cieľov EÚ, ktoré sa týkajú klimatických zmien. V tejto súvislosti je v každom prípade potrebné pripomenúť, že analýza záujmov Spoločenstva v rámci antidumpingových konaní sa zameriava na ekonomické dôsledky opatrení na príslušné hospodárske subjekty a nesúvisí priamo s ochranou životného prostredia.

| (81) | Neboli predložené žiadne argumenty týkajúce sa Saudskej Arábie (alebo Bieloruska), ktoré by odôvodňovali záver, že ponechanie opatrení by nebolo v záujme Spoločenstva. |
| --- | --- |

(81)

Neboli predložené žiadne argumenty týkajúce sa Saudskej Arábie (alebo Bieloruska), ktoré by odôvodňovali záver, že ponechanie opatrení by nebolo v záujme Spoločenstva.

H.   ZÁVER

| (82) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že výrobcovia PSV zo Spoločenstva vrátane príslušného výrobného odvetvia Spoločenstva čerpajú výhody z platných opatrení, ale stále sa nachádzajú v chúlostivej situácii. Počas posudzovaného obdobia dokázali zvýšiť svoj podiel na trhu, rozšíriť výrobu a výrobné kapacity, zväčšiť obrat a počet pracovných miest. Vynaložili tiež značné úsilie, pokiaľ ide o investície, otvorili nové závody v Poľsku, Rumunsku a Bulharsku. Okrem toho spoločnosť Tergal, významný dodávateľ pre pradiarsky priemysel, prekonala finančné problémy a podľa informácií, ktoré táto spoločnosť poskytla, sa na ňu od júla 2007 nevzťahuje ochranný postup („procédure de sauvegarde“). Ich finančná situácia je však ešte stále nestabilná a nedokážu čeliť náhlemu prílevu dovozu za dumpingové ceny. Ponechanie ciel bude aj naďalej predstavovať značný prínos pre výrobné odvetvie Spoločenstva a s najväčšou pravdepodobnosťou prispeje k obnoveniu jeho životaschopnosti. Táto situácia je úplne odlišná v porovnaní s obrazom získaným pri predchádzajúcom prešetrovaní, keď Komisia dospela k záveru, že zásobovanie trhu Spoločenstva PSV by mohlo byť problematické z dôvodu zmeny priemyselnej orientácie jednej spoločnosti (La Seda), ktorej cieľom bolo zvýšenie produkcie iných výrobkov, úpadku ďalšieho výrobcu (Pennine Fibers) a predchádzajúcich finančných ťažkostí spoločnosti Tergal. |
| --- | --- |

(82)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že výrobcovia PSV zo Spoločenstva vrátane príslušného výrobného odvetvia Spoločenstva čerpajú výhody z platných opatrení, ale stále sa nachádzajú v chúlostivej situácii. Počas posudzovaného obdobia dokázali zvýšiť svoj podiel na trhu, rozšíriť výrobu a výrobné kapacity, zväčšiť obrat a počet pracovných miest. Vynaložili tiež značné úsilie, pokiaľ ide o investície, otvorili nové závody v Poľsku, Rumunsku a Bulharsku. Okrem toho spoločnosť Tergal, významný dodávateľ pre pradiarsky priemysel, prekonala finančné problémy a podľa informácií, ktoré táto spoločnosť poskytla, sa na ňu od júla 2007 nevzťahuje ochranný postup („procédure de sauvegarde“). Ich finančná situácia je však ešte stále nestabilná a nedokážu čeliť náhlemu prílevu dovozu za dumpingové ceny. Ponechanie ciel bude aj naďalej predstavovať značný prínos pre výrobné odvetvie Spoločenstva a s najväčšou pravdepodobnosťou prispeje k obnoveniu jeho životaschopnosti. Táto situácia je úplne odlišná v porovnaní s obrazom získaným pri predchádzajúcom prešetrovaní, keď Komisia dospela k záveru, že zásobovanie trhu Spoločenstva PSV by mohlo byť problematické z dôvodu zmeny priemyselnej orientácie jednej spoločnosti (La Seda), ktorej cieľom bolo zvýšenie produkcie iných výrobkov, úpadku ďalšieho výrobcu (Pennine Fibers) a predchádzajúcich finančných ťažkostí spoločnosti Tergal.

| (83) | Čo sa týka používateľov a dovozcov, existujúce antidumpingové clá na dovoz z príslušných krajín neohrozovali ich životaschopnosť a možnosť ich ďalšieho rozvoja. Preto ak by došlo k ukončeniu platnosti opatrení, akékoľvek výhody pre používateľov a dovozcov by pravdepodobne boli obmedzené vzhľadom na skutočnosť, že antidumpingové clá nemali významný vplyv na ich ekonomickú situáciu. Na rozdiel od tohto záveru analýza predchádzajúceho prešetrovania ukázala, že uloženie nových antidumpingových ciel, ktoré by mohli dosiahnuť takmer 30 %, by malo vplyv na ceny PSV, najmä HCS a LMP, ktoré by mohli spôsobiť prípadné finančné problémy značnému počtu používateľov. |
| --- | --- |

(83)

Čo sa týka používateľov a dovozcov, existujúce antidumpingové clá na dovoz z príslušných krajín neohrozovali ich životaschopnosť a možnosť ich ďalšieho rozvoja. Preto ak by došlo k ukončeniu platnosti opatrení, akékoľvek výhody pre používateľov a dovozcov by pravdepodobne boli obmedzené vzhľadom na skutočnosť, že antidumpingové clá nemali významný vplyv na ich ekonomickú situáciu. Na rozdiel od tohto záveru analýza predchádzajúceho prešetrovania ukázala, že uloženie nových antidumpingových ciel, ktoré by mohli dosiahnuť takmer 30 %, by malo vplyv na ceny PSV, najmä HCS a LMP, ktoré by mohli spôsobiť prípadné finančné problémy značnému počtu používateľov.

| (84) | Preto sa dospelo k záveru, že prípadné obmedzené výhody, ktoré by používateľom a dovozcom PSV v Spoločenstve prinieslo zrušenie ciel, by boli zjavne neprimerané v porovnaní so závažnými nevýhodami pre výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(84)

Preto sa dospelo k záveru, že prípadné obmedzené výhody, ktoré by používateľom a dovozcom PSV v Spoločenstve prinieslo zrušenie ciel, by boli zjavne neprimerané v porovnaní so závažnými nevýhodami pre výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (85) | Z toho dôvodu možno vyvodiť záver, že ukončenie platnosti existujúcich opatrení na dovoz z príslušných krajín by nebolo z dôvodu ochrany záujmov Spoločenstva opodstatnené. |
| --- | --- |

(85)

Z toho dôvodu možno vyvodiť záver, že ukončenie platnosti existujúcich opatrení na dovoz z príslušných krajín by nebolo z dôvodu ochrany záujmov Spoločenstva opodstatnené.

I.   UPLATŇOVANIE ZÁSADY ZÁKAZU DISKRIMINÁCIE

| (86) | Niekoľko zainteresovaných strán uviedlo, že antidumpingové opatrenia sa nesmú uložiť diskriminačne, ako sa uvádza v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že „antidumpingové clo sa uloží v primeraných čiastkach, v každom prípade na nediskriminačnom základe na dovoz takéhoto výrobku zo všetkých zdrojov, o ktorých sa zistí, že sú dumpingové a spôsobujú ujmu,...“. Uvádzali tiež, že táto zásada zákazu diskriminácie je základnou zásadou právnych predpisov Svetovej obchodnej organizácie (WTO). |
| --- | --- |

(86)

Niekoľko zainteresovaných strán uviedlo, že antidumpingové opatrenia sa nesmú uložiť diskriminačne, ako sa uvádza v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že „antidumpingové clo sa uloží v primeraných čiastkach, v každom prípade na nediskriminačnom základe na dovoz takéhoto výrobku zo všetkých zdrojov, o ktorých sa zistí, že sú dumpingové a spôsobujú ujmu,...“. Uvádzali tiež, že táto zásada zákazu diskriminácie je základnou zásadou právnych predpisov Svetovej obchodnej organizácie (WTO).

| (87) | Podľa zainteresovaných strán, ktoré sa odvolávajú na uplatňovanie zásady zákazu diskriminácie, sa v nariadení (ES) č. 2005/2006 zistilo, že dovoz PSV z Taiwanu a Malajzie bol dumpingový a spôsoboval ujmu. Uviedlo sa, že „dôvod, prečo tieto dva zdroje dovozu PSV nepodliehajú antidumpingovým clám, nie je skutočnosť, že by Komisia následne zistila, že dovoz PSV z Malajzie a Taiwanu nebol dumpingový alebo nespôsoboval ujmu...“ Ďalej sa uviedlo, že rozhodnutie Komisie nepokračovať od 22. júna 2007 v uplatňovaní antidumpingových opatrení na dovoz PSV z Malajzie a Taiwanu napriek tomu, že sa zistilo, že tento dovoz bol dumpingový a spôsoboval ujmu, má za následok zrušenie ďalšieho uplatňovania antidumpingových ciel na dovoz PSV z ostatných krajín. |
| --- | --- |

(87)

Podľa zainteresovaných strán, ktoré sa odvolávajú na uplatňovanie zásady zákazu diskriminácie, sa v nariadení (ES) č. 2005/2006 zistilo, že dovoz PSV z Taiwanu a Malajzie bol dumpingový a spôsoboval ujmu. Uviedlo sa, že „dôvod, prečo tieto dva zdroje dovozu PSV nepodliehajú antidumpingovým clám, nie je skutočnosť, že by Komisia následne zistila, že dovoz PSV z Malajzie a Taiwanu nebol dumpingový alebo nespôsoboval ujmu...“ Ďalej sa uviedlo, že rozhodnutie Komisie nepokračovať od 22. júna 2007 v uplatňovaní antidumpingových opatrení na dovoz PSV z Malajzie a Taiwanu napriek tomu, že sa zistilo, že tento dovoz bol dumpingový a spôsoboval ujmu, má za následok zrušenie ďalšieho uplatňovania antidumpingových ciel na dovoz PSV z ostatných krajín.

| (88) | Po prvé je potrebné zdôrazniť, že v prípade Malajzie a Taiwanu bola sťažnosť stiahnutá a Rada nedospela k žiadnym konečným zisteniam, čo sa týka vhodnosti uloženia antidumpingových ciel. Z toho dôvodu nejde o žiadnu diskrimináciu. |
| --- | --- |

(88)

Po prvé je potrebné zdôrazniť, že v prípade Malajzie a Taiwanu bola sťažnosť stiahnutá a Rada nedospela k žiadnym konečným zisteniam, čo sa týka vhodnosti uloženia antidumpingových ciel. Z toho dôvodu nejde o žiadnu diskrimináciu.

| (89) | Po druhé povaha právnych kritérií týkajúcich sa záujmov Spoločenstva podľa článku 9 ods. 1 (uplatniteľného v prípade Taiwanu a Malajzie) a článku 21 (uplatniteľného v tomto prípade) základného nariadenia je odlišná. V prvom prípade ide o kritérium, či vyváženosť záujmov je natoľko pozitívna, že by Komisia mala pokračovať v konaní ex officio dokonca aj bez odôvodnenej sťažnosti. V druhom prípade ide o kritérium, či je vyváženosť záujmov natoľko negatívna, že by sa platnosť opatrení mala ukončiť. Rozdielna povaha kritérií znamená, že nemôže ísť o žiadnu diskrimináciu. |
| --- | --- |

(89)

Po druhé povaha právnych kritérií týkajúcich sa záujmov Spoločenstva podľa článku 9 ods. 1 (uplatniteľného v prípade Taiwanu a Malajzie) a článku 21 (uplatniteľného v tomto prípade) základného nariadenia je odlišná. V prvom prípade ide o kritérium, či vyváženosť záujmov je natoľko pozitívna, že by Komisia mala pokračovať v konaní ex officio dokonca aj bez odôvodnenej sťažnosti. V druhom prípade ide o kritérium, či je vyváženosť záujmov natoľko negatívna, že by sa platnosť opatrení mala ukončiť. Rozdielna povaha kritérií znamená, že nemôže ísť o žiadnu diskrimináciu.

| (90) | Po tretie by v tomto prípade dokonca aj v hypotetickej situácii prijatia konečného rozhodnutia Komisiou o neuložení anti-dumpingových ciel na dovoz PSV s pôvodom v Malajzii a na Taiwane nešlo o diskrimináciu, keďže uvedená zásada sa uplatňuje len vtedy, ak sa dospeje k podobným záverom pri rozličných prešetrovaniach týkajúcich sa toho istého výrobku. Inými slovami, súlad so zásadou zákazu diskriminácie podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia a článku 9 ods. 2 antidumpingovej dohody Svetovej obchodnej organizácie (WTO) znamená, že porovnateľné situácie sa nesmú posudzovať rôzne a že rôzne situácie sa nesmú posudzovať rovnako. Ako je uvedené vyššie, skutočnosti a závery v súčasnom prešetrovaní sú radikálne odlišné od skutočností a záverov v prípade Malajzie a Taiwanu, a preto tieto dve situácie nemožno porovnávať. |
| --- | --- |

(90)

Po tretie by v tomto prípade dokonca aj v hypotetickej situácii prijatia konečného rozhodnutia Komisiou o neuložení anti-dumpingových ciel na dovoz PSV s pôvodom v Malajzii a na Taiwane nešlo o diskrimináciu, keďže uvedená zásada sa uplatňuje len vtedy, ak sa dospeje k podobným záverom pri rozličných prešetrovaniach týkajúcich sa toho istého výrobku. Inými slovami, súlad so zásadou zákazu diskriminácie podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia a článku 9 ods. 2 antidumpingovej dohody Svetovej obchodnej organizácie (WTO) znamená, že porovnateľné situácie sa nesmú posudzovať rôzne a že rôzne situácie sa nesmú posudzovať rovnako. Ako je uvedené vyššie, skutočnosti a závery v súčasnom prešetrovaní sú radikálne odlišné od skutočností a záverov v prípade Malajzie a Taiwanu, a preto tieto dve situácie nemožno porovnávať.

| (91) | So zreteľom na vyššie uvedené skutočnosti sa tvrdenia predložené v súvislosti s uplatňovaním zásady zákazu diskriminácie zamietajú. |
| --- | --- |

(91)

So zreteľom na vyššie uvedené skutočnosti sa tvrdenia predložené v súvislosti s uplatňovaním zásady zákazu diskriminácie zamietajú.

J.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| (92) | Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánuje odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Po oznámení informácií im bola tiež poskytnutá lehota na vyjadrenie. |
| --- | --- |

(92)

Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánuje odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Po oznámení informácií im bola tiež poskytnutá lehota na vyjadrenie.

| (93) | Na základe uvedených skutočností a úvah sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia by sa predbežné preskúmanie malo ukončiť a existujúce antidumpingové clá uložené na dovoz PSV, ktoré vyrábajú a do Európskeho spoločenstva dovážajú príslušné krajiny, by sa mali ponechať, |
| --- | --- |

(93)

Na základe uvedených skutočností a úvah sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia by sa predbežné preskúmanie malo ukončiť a existujúce antidumpingové clá uložené na dovoz PSV, ktoré vyrábajú a do Európskeho spoločenstva dovážajú príslušné krajiny, by sa mali ponechať,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Jediný článok

Čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz syntetických strižných vlákien z polyesteru s pôvodom v Bielorusku, Kórejskej republike, Saudskej Arábii a Čínskej ľudovej republike spravidla zaradené pod kód KN 5503 20 00 sa týmto ukončuje bez zmeny a doplnenia platných antidumpingových opatrení.

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. septembra 2008

Za Radu

predseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 71, 17.3.2005, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 332, 28.12.2000, s. 17.

3

(4)  Vec T-221/05.

4

(5)  Ú. v. ES L 274, 11.10.2002, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 160, 21.6.2007, s. 30.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 202, 30.8.2007, s. 4.

7

(8)  Nariadenie Komisie (ES) č. 2005/2006 z 22. decembra 2006, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz syntetických strižných vlákien z polyesteru (PSV) s pôvodom v Malajzii a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 65).

8

(9)  Porovnaj poznámku pod čiarou 8.

9

(10)  CIFRS (The International Rayon and Synthetic Fibres Committee, zastupiteľský orgán európskeho odvetvia výroby umelých vlákien) a IVC (Industrievereinigung Chemiefaser e.V., Združenie nemeckých a rakúskych odvetví výroby umelých vlákien)

10

(11)  Porovnaj poznámku pod čiarou 8.

11

(12)  Ziskovosť spoločností, ktoré začali prevádzku v rámci alebo počas určitej časti obdobia prešetrovania, sa nebrala do úvahy s cieľom predísť prípadnému skresleniu údajov.

12

(13)  V roku 2005 sa jeden výrobca zo Spoločenstva dostal v Spojenom kráľovstve do úpadku, ale nové závody so sídlom v Poľsku a Rumunsku vyvážili stratu výroby a pracovných miest vyvolanú týmto úpadkom.

13

(14)  Libeltex, ORV, PGI Non-wovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lück, TWE Vliesstoffwerke a IMP Comfort.

14

(15)  Zdroj: Eurostat. Jedno združenie výrobcov tvrdilo, že v júni 2008 došlo k prudkému zvýšeniu cien v porovnaní s júnom 2007. Tento prudký nárast zodpovedá cenám v dolároch, ale ak berieme do úvahy ceny v eurách, tie zostali stabilné.

15

Zdroj

---

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/17

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 894/2008

z 15. septembra 2008,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

V súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní sa nariadením (ES) č. 1580/2007 ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 16. septembra 2008.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 15. septembra 2008

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 47,5 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| JO | 156,8 |
| MK | 43,3 |
| TR | 140,9 |
| ZZ | 125,9 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,8 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,5 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 78,2 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 94,9 |
| US | 110,9 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 83,3 |
| CN | 78,4 |
| NZ | 103,9 |
| US | 102,0 |
| ZA | 80,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,1 |
| CN | 63,1 |
| TR | 144,3 |
| ZA | 99,4 |
| ZZ | 95,7 |
| 0809 30 | TR | 123,8 |
| US | 157,7 |
| ZZ | 140,8 |
| 0809 40 05 | IL | 122,2 |
| MK | 22,0 |
| TR | 77,6 |
| XS | 64,2 |
| ZZ | 71,5 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MK

26,9

TR

68,0

ZZ

47,5

0707 00 05

EG

162,5

JO

156,8

MK

43,3

TR

140,9

ZZ

125,9

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

78,8

TR

104,3

UY

47,5

ZA

82,2

ZZ

78,2

0806 10 10

IL

248,7

TR

94,9

US

110,9

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

83,3

CN

78,4

NZ

103,9

US

102,0

ZA

80,0

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

76,1

CN

63,1

TR

144,3

ZA

99,4

ZZ

95,7

0809 30

TR

123,8

US

157,7

ZZ

140,8

0809 40 05

IL

122,2

MK

22,0

TR

77,6

XS

64,2

ZZ

71,5

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/19

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 895/2008

z 12. septembra 2008,

ktorým sa trinástykrát mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1763/2004, ktorým sa ukladajú určité obmedzujúce opatrenia na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1763/2004, ktorým sa ukladajú určité obmedzujúce opatrenia na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY) (1), najmä na jeho článok 10 písm. a),

keďže:

| (1) | Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1763/2004 uvádza osoby, na ktoré sa podľa tohto nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

(1)

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1763/2004 uvádza osoby, na ktoré sa podľa tohto nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

| (2) | Komisia je splnomocnená zmeniť a doplniť túto prílohu vzhľadom na rozhodnutia Rady, ktorými sa vykonáva spoločná pozícia 2004/694/SZBP o ďalších opatreniach na podporu efektívneho vykonávania mandátu ICTY (2). Táto spoločná pozícia sa vykonáva rozhodnutím Rady 2008/733/SZBP (3) z 15. septembra 2008. Prílohu I k nariadeniu (ES) č. 1763/2004 preto treba náležite zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(2)

Komisia je splnomocnená zmeniť a doplniť túto prílohu vzhľadom na rozhodnutia Rady, ktorými sa vykonáva spoločná pozícia 2004/694/SZBP o ďalších opatreniach na podporu efektívneho vykonávania mandátu ICTY (2). Táto spoločná pozícia sa vykonáva rozhodnutím Rady 2008/733/SZBP (3) z 15. septembra 2008. Prílohu I k nariadeniu (ES) č. 1763/2004 preto treba náležite zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1763/2004 sa týmto mení a dopĺňa tak, ako je stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. septembra 2008

Za Komisiu

Eneko LANDÁBURU

generálny riaditeľ pre vonkajšie vzťahy

---

(1)  Ú. v. EÚ L 315, 14.10.2004, s. 14.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 315, 14.10.2004, s. 52.

2

(3)  Pozri stranu 63 tohto úradného vestníka.

3

---

PRÍLOHA

Z prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1763/2004 sa vypúšťa táto fyzická osoba:

Karadžić, Radovan. Dátum narodenia: 19.6.1945. Miesto narodenia: Petnjica, Savnik, Čierna Hora, Srbsko a Čierna Hora. Štátna príslušnosť: Bosna a Hercegovina.

---

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/20

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 896/2008

z 15. septembra 2008,

ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín uplatniteľné od 16. septembra 2008

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1249/96 z 28. júna 1996 o pravidlách na uplatňovanie (dovozné clá pre sektor obilnín) nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 (2), a najmä na jeho článok 2 ods. 1,

keďže:

| (1) | V článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že dovozné clo na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysokokvalitná pšenica obyčajná), 1002, ex 1005 okrem hybridných osív a ex 1007, okrem hybridov na siatie, je rovnaké ako intervenčná cena platná pre takéto výrobky pri dovoze zvýšená o 55 % a znížená o dovoznú cenu cif uplatniteľnú na príslušnú zásielku. Toto clo však nesmie prekročiť colnú sadzbu uvedenú v Spoločnom colnom sadzobníku. |
| --- | --- |

(1)

V článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že dovozné clo na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysokokvalitná pšenica obyčajná), 1002, ex 1005 okrem hybridných osív a ex 1007, okrem hybridov na siatie, je rovnaké ako intervenčná cena platná pre takéto výrobky pri dovoze zvýšená o 55 % a znížená o dovoznú cenu cif uplatniteľnú na príslušnú zásielku. Toto clo však nesmie prekročiť colnú sadzbu uvedenú v Spoločnom colnom sadzobníku.

| (2) | V článku 136 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že na účely výpočtu dovozného cla uvedeného v odseku 1 daného článku sa pre predmetné produkty pravidelne stanovujú reprezentatívne dovozné ceny cif. |
| --- | --- |

(2)

V článku 136 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje, že na účely výpočtu dovozného cla uvedeného v odseku 1 daného článku sa pre predmetné produkty pravidelne stanovujú reprezentatívne dovozné ceny cif.

| (3) | V súlade s článkom 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96 sa na výpočet dovozného cla na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysokokvalitná pšenica obyčajná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 použije reprezentatívna dovozná cena cif, ktorá sa denne stanovuje podľa metódy ustanovenej v článku 4 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96 sa na výpočet dovozného cla na produkty patriace pod číselné znaky KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysokokvalitná pšenica obyčajná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 použije reprezentatívna dovozná cena cif, ktorá sa denne stanovuje podľa metódy ustanovenej v článku 4 uvedeného nariadenia.

| (4) | Na obdobie od 16. septembra 2008 by sa mali stanoviť dovozné clá, ktoré sa budú uplatňovať, až kým nezačnú platiť novo stanovené clá. |
| --- | --- |

(4)

Na obdobie od 16. septembra 2008 by sa mali stanoviť dovozné clá, ktoré sa budú uplatňovať, až kým nezačnú platiť novo stanovené clá.

| (5) | V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 608/2008 z 26. júna 2008, ktorým sa dočasne pozastavuje uplatňovanie dovozného cla na niektoré obilniny v hospodárskom roku 2008/2009 (3), sa pozastavuje uplatňovanie niektorých ciel stanovených týmto nariadením, |
| --- | --- |

(5)

V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 608/2008 z 26. júna 2008, ktorým sa dočasne pozastavuje uplatňovanie dovozného cla na niektoré obilniny v hospodárskom roku 2008/2009 (3), sa pozastavuje uplatňovanie niektorých ciel stanovených týmto nariadením,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Od 16. septembra 2008 sú dovozné clá v sektore obilnín uvedené v článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu na základe podkladov uvedených v prílohe II.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 16. septembra 2008.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 15. septembra 2008

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 166, 27.6.2008, s. 19.

3

---

PRÍLOHA I

Dovozné clá na produkty uvedené v článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 uplatniteľné od 16. septembra 2008

| Kód KN | Opis tovaru | Dovozné clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA tvrdá vysokej kvality | 0,00 (2) |
| strednej kvality | 0,00 (2) |
| nízkej kvality | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | PŠENICA mäkká, na siatie | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RAŽ | 0,00 (2) |
| 1005 10 90 | KUKURICA na siatie, iná ako hybrid | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURICA, iná ako na siatie (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | CIROK zrná, iné ako hybrid na siatie | 4,22 (2) |

Kód KN

Opis tovaru

Dovozné clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA tvrdá vysokej kvality

0,00 (2)

strednej kvality

0,00 (2)

nízkej kvality

0,00 (2)

1001 90 91

PŠENICA mäkká, na siatie

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie

0,00 (2)

1002 00 00

RAŽ

0,00 (2)

1005 10 90

KUKURICA na siatie, iná ako hybrid

0,00

1005 90 00

KUKURICA, iná ako na siatie (3)

0,00 (2)

1007 00 90

CIROK zrná, iné ako hybrid na siatie

4,22 (2)

---

(1)  V prípade tovaru prichádzajúceho do Spoločenstva cez Atlantický oceán alebo cez Suezský kanál môže dovozca podľa článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1249/96 využiť zníženie cla o:

| — | 3 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Stredozemnom mori, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Stredozemnom mori,

| — | 2 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Dánsku, Estónsku, Fínsku, Írsku, Litve, Lotyšsku, Poľsku, Spojenom kráľovstve, Švédsku alebo na atlantickom pobreží Pyrenejského polostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Dánsku, Estónsku, Fínsku, Írsku, Litve, Lotyšsku, Poľsku, Spojenom kráľovstve, Švédsku alebo na atlantickom pobreží Pyrenejského polostrova.

(2)  V súlade s nariadením (ES) č. 608/2008 sa uplatňovanie tohto cla pozastavuje.

(3)  Dovozca môže využiť paušálnu zľavu 24 EUR/t, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 2 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1249/96.

---

PRÍLOHA II

Podklady výpočtu ciel stanovených v prílohe I

29.8.2008-12.9.2008

| 1. | Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenica mäkká (1) | Kukurica | Pšenica tvrdá, vysoká kvalita | Pšenica tvrdá, stredná kvalita (2) | Pšenica tvrdá, nízka kvalita (3) | Jačmeň |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kvotácia | 223,83 | 152,19 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 305,61 | 295,61 | 275,61 | 127,68 |
| Prémia – Záliv | — | 13,93 | — | — | — | — |
| Prémia – Veľké jazerá | 4,68 | — | — | — | — | — |

1.

Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:

(EUR/t)

Pšenica mäkká (1)

Kukurica

Pšenica tvrdá, vysoká kvalita

Pšenica tvrdá, stredná kvalita (2)

Pšenica tvrdá, nízka kvalita (3)

Jačmeň

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kvotácia

223,83

152,19

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

305,61

295,61

275,61

127,68

Prémia – Záliv

—

13,93

—

—

—

—

Prémia – Veľké jazerá

4,68

—

—

—

—

—

| 2. | Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:






  Náklady za prepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 36,78 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za prepravu: Veľké jazerá–Rotterdam: | 30,13 EUR/t |

2.

Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:

Náklady za prepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

36,78 EUR/t

Náklady za prepravu: Veľké jazerá–Rotterdam:

30,13 EUR/t

---

(1)  Pozitívna prémia 14 EUR/t zahrnutá [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].

(2)  Negatívna prémia 10 EUR/t [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].

(3)  Negatívna prémia 30 EUR/t [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Rada

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/23

---

ROZHODNUTIE RADY

z 15. septembra 2008,

ktorým sa vymenúva nemecký člen Výboru regiónov

(2008/725/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 263,

so zreteľom na návrh nemeckej vlády,

keďže:

| (1) | Rada 24. januára 2006 prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada 24. januára 2006 prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1).

| (2) | V dôsledku odstúpenia pána Williho STÄCHELEHO sa uvoľnilo miesto člena Výboru regiónov, |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku odstúpenia pána Williho STÄCHELEHO sa uvoľnilo miesto člena Výboru regiónov,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Za člena Výboru regiónov sa na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2010, týmto vymenúva:

Prof. Dr. Wolfgang REINHART, minister pre spolkové a európske záležitosti Bádenska-Württemberska.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 15. septembra 2008

Za Radu

predseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/24

---

ROZHODNUTIE RADY

z 15. septembra 2008,

ktorým sa vymenúva taliansky člen Výboru regiónov

(2008/726/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 263,

so zreteľom na návrh talianskej vlády,

keďže:

| (1) | Dňa 24. januára 2006 Rada prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Dňa 24. januára 2006 Rada prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1).

| (2) | V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Francesca SCOMU sa uvoľnilo miesto člena Výboru regiónov, |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Francesca SCOMU sa uvoľnilo miesto člena Výboru regiónov,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Za člena Výboru regiónov sa týmto na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2010, vymenúva:

pán Francesco MUSOTTO, Deputato dell’Assemblea Regionale Siciliana.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 15. septembra 2008

Za Radu

predseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/25

---

ROZHODNUTIE RADY

z 15. septembra 2008,

ktorým sa vymenúva jeden slovenský člen a jeden slovenský náhradník Výboru regiónov

(2008/727/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 263,

so zreteľom na návrh slovenskej vlády,

keďže:

| (1) | Dňa 24. januára 2006 Rada prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Dňa 24. januára 2006 Rada prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1).

| (2) | V dôsledku odstúpenia pána Milana MURGAŠA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov. V dôsledku vymenovania pána Vladimíra BAJANA za člena Výboru regiónov sa uvoľnilo jedno miesto náhradníka, |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku odstúpenia pána Milana MURGAŠA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov. V dôsledku vymenovania pána Vladimíra BAJANA za člena Výboru regiónov sa uvoľnilo jedno miesto náhradníka,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2010, sa do Výboru regiónov vymenúvajú:

| a) | za člena:
  pán Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja, |
| --- | --- |

a)

za člena:

pán Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja,

| b) | a náhradníka:
  pán Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja. |
| --- | --- |

b)

a náhradníka:

pán Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 15. septembra 2008

Za Radu

predseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/26

---

ROZHODNUTIE RADY

z 15. septembra 2008,

ktorým sa vymenúva jeden belgický člen a jeden belgický náhradník Výboru regiónov

(2008/728/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 263,

so zreteľom na návrh belgickej vlády,

keďže:

| (1) | Rada 24. januára 2006 prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada 24. januára 2006 prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1).

| (2) | V dôsledku odstúpenia pani Joëlle KAPOMPOLÉOVEJ sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov. V dôsledku vymenovania pána Patricka LACHAERTA za člena Výboru regiónov sa uvoľnilo jedno miesto náhradníka, |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku odstúpenia pani Joëlle KAPOMPOLÉOVEJ sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov. V dôsledku vymenovania pána Patricka LACHAERTA za člena Výboru regiónov sa uvoľnilo jedno miesto náhradníka,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2010, sa do Výboru regiónov vymenúvajú:

| a) | za člena:
  pán Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (zmena mandátu),
  a |
| --- | --- |

a)

za člena:

pán Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (zmena mandátu),

a

| b) | za náhradníka:
  pán Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger. |
| --- | --- |

b)

za náhradníka:

pán Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 15. septembra 2008

Za Radu

predsedníčka

B. KOUCHNER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Komisia

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/27

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 11. decembra 2007

o štátnej pomoci C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) vo veci investície mesta Amsterdam do optickej prístupovej siete

[oznámené pod číslom K(2007) 6072]

(Iba holandské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2008/729/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | V apríli 2004 mesto Amsterdam kontaktovalo Komisiu v súvislosti s vyhlásením verejnej súťaže na vybudovanie telekomunikačnej prístupovej siete FttH (Fiber To The Home – optika do domu). Okrem toho mesto požiadalo Komisiu, aby potvrdila, že projekt nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Komisia listom z 22. júla 2004 informovala mesto Amsterdam o tom, že takéto potvrdenie môže poskytnúť až po notifikácii opatrenia holandskými orgánmi. Kópia tohto listu bola zaslaná holandským orgánom. Komisia 23. júla 2004 požiadala holandské orgány o predloženie všetkých informácií potrebných na posúdenie opatrenia podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. V auguste 2004 holandské orgány požiadali o predĺženie lehoty na predloženie týchto informácii. Komisia vyhovela tejto žiadosti 7. septembra 2004. |
| --- | --- |

(1)

V apríli 2004 mesto Amsterdam kontaktovalo Komisiu v súvislosti s vyhlásením verejnej súťaže na vybudovanie telekomunikačnej prístupovej siete FttH (Fiber To The Home – optika do domu). Okrem toho mesto požiadalo Komisiu, aby potvrdila, že projekt nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Komisia listom z 22. júla 2004 informovala mesto Amsterdam o tom, že takéto potvrdenie môže poskytnúť až po notifikácii opatrenia holandskými orgánmi. Kópia tohto listu bola zaslaná holandským orgánom. Komisia 23. júla 2004 požiadala holandské orgány o predloženie všetkých informácií potrebných na posúdenie opatrenia podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. V auguste 2004 holandské orgány požiadali o predĺženie lehoty na predloženie týchto informácii. Komisia vyhovela tejto žiadosti 7. septembra 2004.

| (2) | V septembri 2004 sa uskutočnilo stretnutie holandských orgánov s Komisiou, na ktorom boli plány mesta Amsterdam predložené a prerokované. Dňa 7. októbra 2004 orgány vo svojej odpovedi na list Komisie z 23. júla 2004 uviedli, že amsterdamský projekt bude notifikovaný v najbližšej budúcnosti. Holandské orgány nakoniec 17. mája 2005 notifikovali doporučeným listom projekt – účasť mesta Amsterdam na podniku, ktorý je poverený vybudovaním tejto siete a súčasne je jej vlastníkom. Uviedli, že notifikácia slúži na to, aby získali právnu istotu, a žiadali od Komisie, aby potvrdila, že investícia mesta Amsterdam do právneho subjektu vlastniaceho sieť je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(2)

V septembri 2004 sa uskutočnilo stretnutie holandských orgánov s Komisiou, na ktorom boli plány mesta Amsterdam predložené a prerokované. Dňa 7. októbra 2004 orgány vo svojej odpovedi na list Komisie z 23. júla 2004 uviedli, že amsterdamský projekt bude notifikovaný v najbližšej budúcnosti. Holandské orgány nakoniec 17. mája 2005 notifikovali doporučeným listom projekt – účasť mesta Amsterdam na podniku, ktorý je poverený vybudovaním tejto siete a súčasne je jej vlastníkom. Uviedli, že notifikácia slúži na to, aby získali právnu istotu, a žiadali od Komisie, aby potvrdila, že investícia mesta Amsterdam do právneho subjektu vlastniaceho sieť je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda nepredstavuje štátnu pomoc.

| (3) | Po poskytnutí ďalších informácií holandskými orgánmi 23. júna 2005 a po stretnutí zástupcov mesta Amsterdam a Komisie, ktoré sa konalo 28. júna 2005, Komisia v liste z 15. júla 2005 bližšie vysvetlila zásadu investora v trhovom hospodárstve a požiadala opäť holandské orgány o informácie. |
| --- | --- |

(3)

Po poskytnutí ďalších informácií holandskými orgánmi 23. júna 2005 a po stretnutí zástupcov mesta Amsterdam a Komisie, ktoré sa konalo 28. júna 2005, Komisia v liste z 15. júla 2005 bližšie vysvetlila zásadu investora v trhovom hospodárstve a požiadala opäť holandské orgány o informácie.

| (4) | V liste zaevidovanom 18. novembra 2005 holandské orgány uviedli, že v plánovaní nastalo oneskorenie a že mesto Amsterdam ešte stále pracuje na stanovení projektových a investičných podmienok. Holandské orgány vyhlásili, že by potrebovali viac času na poskytnutie požadovaných informácií, a požiadali Komisiu, aby pozastavila posudzovanie dovtedy, kým nebudú k dispozícii všetky údaje. |
| --- | --- |

(4)

V liste zaevidovanom 18. novembra 2005 holandské orgány uviedli, že v plánovaní nastalo oneskorenie a že mesto Amsterdam ešte stále pracuje na stanovení projektových a investičných podmienok. Holandské orgány vyhlásili, že by potrebovali viac času na poskytnutie požadovaných informácií, a požiadali Komisiu, aby pozastavila posudzovanie dovtedy, kým nebudú k dispozícii všetky údaje.

| (5) | Mesto Amsterdam informovalo Komisiu e-mailom zaevidovaným 23. decembra 2005 o tom, že rada mesta Amsterdam jednomyseľne rozhodla o tom, že bude investovať do vybudovania siete FttH. V tom istom e-maile predstavitelia mesta ďalej uviedli, že rokovania so spoločnosťami BAM/DRAKA (o výstavbe siete), BBned (o využívaní siete), ako aj rokovania s ING RE a s piatimi bytovými spoločnosťami (spoluinvestormi) prebiehajú podľa plánu a pravdepodobne sa uzavrú v januári 2006. |
| --- | --- |

(5)

Mesto Amsterdam informovalo Komisiu e-mailom zaevidovaným 23. decembra 2005 o tom, že rada mesta Amsterdam jednomyseľne rozhodla o tom, že bude investovať do vybudovania siete FttH. V tom istom e-maile predstavitelia mesta ďalej uviedli, že rokovania so spoločnosťami BAM/DRAKA (o výstavbe siete), BBned (o využívaní siete), ako aj rokovania s ING RE a s piatimi bytovými spoločnosťami (spoluinvestormi) prebiehajú podľa plánu a pravdepodobne sa uzavrú v januári 2006.

| (6) | Listom zaevidovaným 27. decembra 2005 zaslalo združenie VECAI (združenie káblových operátorov v Holandsku, ktoré v septembri 2007 zmenilo svoj názov na „NLKabel“) (2) Komisii sťažnosť týkajúcu sa projektu. Spoločnosť UPC Nederland BV [káblový operátor pôsobiaci hlavne v Holandsku, ďalej len „UPC“ (3)] v marci 2005 prvý raz informovala Komisiu o svojich obavách. Obidve strany – s ktorými sa uskutočnilo niekoľko stretnutí – argumentujú, že účasť mesta nie je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(6)

Listom zaevidovaným 27. decembra 2005 zaslalo združenie VECAI (združenie káblových operátorov v Holandsku, ktoré v septembri 2007 zmenilo svoj názov na „NLKabel“) (2) Komisii sťažnosť týkajúcu sa projektu. Spoločnosť UPC Nederland BV [káblový operátor pôsobiaci hlavne v Holandsku, ďalej len „UPC“ (3)] v marci 2005 prvý raz informovala Komisiu o svojich obavách. Obidve strany – s ktorými sa uskutočnilo niekoľko stretnutí – argumentujú, že účasť mesta nie je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (7) | Komisia zaslala 3. marca 2006 holandským orgánom upomienku, v ktorej sa odvolávala na vyhlásenie holandských orgánov z novembra 2005, že ďalšie informácie poskytnú, keď sa dosiahne ďalší pokrok pri realizácii projektu, čo bude podľa očakávania pravdepodobne na jar 2006. Komisia tiež pripomenula holandským orgánom povinnosť pozastaviť výkon opatrenia pomoci, ktorá je stanovená v článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(7)

Komisia zaslala 3. marca 2006 holandským orgánom upomienku, v ktorej sa odvolávala na vyhlásenie holandských orgánov z novembra 2005, že ďalšie informácie poskytnú, keď sa dosiahne ďalší pokrok pri realizácii projektu, čo bude podľa očakávania pravdepodobne na jar 2006. Komisia tiež pripomenula holandským orgánom povinnosť pozastaviť výkon opatrenia pomoci, ktorá je stanovená v článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES.

| (8) | Holandské orgány 3. apríla 2006 odpovedali na list Komisie z 3. marca 2006 a listom z 2. mája 2006 zaslali doplňujúce informácie. Komisia 19. mája 2006 zaslala holandským orgánom ďalší list, v ktorom sa odvolávala na informácie získané od spoločnosti UPC, ktorá vyjadrila počiatočné pochybnosti o uplatňovaní zásady investora v trhovom hospodárstve a opätovne pripomenula orgánom povinnosť pozastaviť výkon opatrenia pomoci (4). |
| --- | --- |

(8)

Holandské orgány 3. apríla 2006 odpovedali na list Komisie z 3. marca 2006 a listom z 2. mája 2006 zaslali doplňujúce informácie. Komisia 19. mája 2006 zaslala holandským orgánom ďalší list, v ktorom sa odvolávala na informácie získané od spoločnosti UPC, ktorá vyjadrila počiatočné pochybnosti o uplatňovaní zásady investora v trhovom hospodárstve a opätovne pripomenula orgánom povinnosť pozastaviť výkon opatrenia pomoci (4).

| (9) | V máji a júni 2006 zaslali holandské orgány ďalšie informácie (5). Po ďalšej žiadosti Komisie o informácie z 24. júla 2006 poskytli holandské orgány viaceré súbory informácií (6). Po novej žiadosti o informácie z 29. septembra 2006 požiadali holandské orgány 13. októbra 2006 o predĺženie lehoty na predloženie informácií. |
| --- | --- |

(9)

V máji a júni 2006 zaslali holandské orgány ďalšie informácie (5). Po ďalšej žiadosti Komisie o informácie z 24. júla 2006 poskytli holandské orgány viaceré súbory informácií (6). Po novej žiadosti o informácie z 29. septembra 2006 požiadali holandské orgány 13. októbra 2006 o predĺženie lehoty na predloženie informácií.

| (10) | Medzičasom sa 12. októbra 2006 (7) začalo oficiálne s budovaním siete. Vzhľadom na túto skutočnosť bola žiadosť holandských orgánov o predĺženie lehoty zamietnutá. Holandské orgány predložili časť svojich odpovedí pred uplynutím lehoty 26. októbra a podstatnú časť informácií poskytli 30. októbra a 16., 20. a 21. novembra 2006. |
| --- | --- |

(10)

Medzičasom sa 12. októbra 2006 (7) začalo oficiálne s budovaním siete. Vzhľadom na túto skutočnosť bola žiadosť holandských orgánov o predĺženie lehoty zamietnutá. Holandské orgány predložili časť svojich odpovedí pred uplynutím lehoty 26. októbra a podstatnú časť informácií poskytli 30. októbra a 16., 20. a 21. novembra 2006.

| (11) | Spoločnosť UPC požiadala okresný súd v Amsterdame prijať predbežné opatrenie na vydanie príkazu mestu Amsterdam, aby dodržiavalo povinnosť pozastaviť výkon opatrenia pomoci v súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES a aby nepokračovalo v projekte dovtedy, kým Komisia neukončí posudzovanie. Okresný súd túto žiadosť zamietol. Vo svojom rozsudku z 22. júna 2006 súd rozhodol, že účasť mesta na projekte nemožno pokladať za štátnu pomoc. Podľa súdu nemôže byť samotná skutočnosť, že mesto uchopilo iniciatívu pri realizácii tohto projektu, považovaná za štátnu pomoc. Okrem toho súd dospel k záveru, že počiatočné náklady, ktoré mesto Amsterdam vynaložilo (na štúdie atď.), uhradí podnikové partnerstvo Glasvezelnet Amsterdam CV, a preto tu nejde o štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(11)

Spoločnosť UPC požiadala okresný súd v Amsterdame prijať predbežné opatrenie na vydanie príkazu mestu Amsterdam, aby dodržiavalo povinnosť pozastaviť výkon opatrenia pomoci v súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES a aby nepokračovalo v projekte dovtedy, kým Komisia neukončí posudzovanie. Okresný súd túto žiadosť zamietol. Vo svojom rozsudku z 22. júna 2006 súd rozhodol, že účasť mesta na projekte nemožno pokladať za štátnu pomoc. Podľa súdu nemôže byť samotná skutočnosť, že mesto uchopilo iniciatívu pri realizácii tohto projektu, považovaná za štátnu pomoc. Okrem toho súd dospel k záveru, že počiatočné náklady, ktoré mesto Amsterdam vynaložilo (na štúdie atď.), uhradí podnikové partnerstvo Glasvezelnet Amsterdam CV, a preto tu nejde o štátnu pomoc.

| (12) | E-mailom z 22. septembra 2006 spoločnosť UPC informovala Komisiu o tom, že sa proti rozhodnutiu okresného súdu odvolala. V novembri 2006 mesto Amsterdam (8) informovalo Komisiu o tom, že odvolací súd navrhol spoločnosti UPC a mestu Amsterdam, aby počkali na rozhodnutie Komisie pred vyjadrením súdu. Obidve strany s týmto návrhom súhlasili (9). |
| --- | --- |

(12)

E-mailom z 22. septembra 2006 spoločnosť UPC informovala Komisiu o tom, že sa proti rozhodnutiu okresného súdu odvolala. V novembri 2006 mesto Amsterdam (8) informovalo Komisiu o tom, že odvolací súd navrhol spoločnosti UPC a mestu Amsterdam, aby počkali na rozhodnutie Komisie pred vyjadrením súdu. Obidve strany s týmto návrhom súhlasili (9).

| (13) | Listom z 20. decembra 2006 Komisia informovala Holandsko o tom, že rozhodla o začatí konania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci notifikovaného opatrenia. |
| --- | --- |

(13)

Listom z 20. decembra 2006 Komisia informovala Holandsko o tom, že rozhodla o začatí konania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci notifikovaného opatrenia.

| (14) | Listom z 8. januára 2007 holandské orgány požiadali o prístup k viacerým dokumentom, ktoré predložila spoločnosť UPC a ktoré boli uvedené v rozhodnutí o začatí konania. Listom zaevidovaným 13. februára 2007 spoločnosť UPC súhlasila s tým, aby sa holandským orgánom sprístupnili požadované dokumenty, ktoré Komisia postúpila holandským orgánom. |
| --- | --- |

(14)

Listom z 8. januára 2007 holandské orgány požiadali o prístup k viacerým dokumentom, ktoré predložila spoločnosť UPC a ktoré boli uvedené v rozhodnutí o začatí konania. Listom zaevidovaným 13. februára 2007 spoločnosť UPC súhlasila s tým, aby sa holandským orgánom sprístupnili požadované dokumenty, ktoré Komisia postúpila holandským orgánom.

| (15) | Dňa 18. januára 2007 odvolací súd v Amsterdame (10) zamietol žiadosť spoločnosti UPC Nederland, aby mesto Amsterdam zastavilo ďalšie činnosti súvisiace s týmto opatrením. Podľa záveru, ku ktorému dospel odvolací súd, Komisia síce vo svojom rozhodnutím o začatí konania vyjadrila určité pochybnosti, či bola dodržaná zásada investora v trhovom hospodárstve, mesto Amsterdam však poskytnutím požadovaných informácií mohlo vierohodne preukázať, že táto zásada bola dodržaná. Za týchto okolností odvolací súd považoval za pravdepodobné, že Komisia dospeje k záveru, že tu nejde o štátnu pomoc. Podľa názoru súdu by zastavením všetkých prác týkajúcich sa činnosti Glasvezelnet Amsterdam CV boli poškodené záujmy mesta, zatiaľ čo spoločnosť UPC by v dôsledku prípravných prác vykonaných mestom neutrpela žiadne výrazné škody. |
| --- | --- |

(15)

Dňa 18. januára 2007 odvolací súd v Amsterdame (10) zamietol žiadosť spoločnosti UPC Nederland, aby mesto Amsterdam zastavilo ďalšie činnosti súvisiace s týmto opatrením. Podľa záveru, ku ktorému dospel odvolací súd, Komisia síce vo svojom rozhodnutím o začatí konania vyjadrila určité pochybnosti, či bola dodržaná zásada investora v trhovom hospodárstve, mesto Amsterdam však poskytnutím požadovaných informácií mohlo vierohodne preukázať, že táto zásada bola dodržaná. Za týchto okolností odvolací súd považoval za pravdepodobné, že Komisia dospeje k záveru, že tu nejde o štátnu pomoc. Podľa názoru súdu by zastavením všetkých prác týkajúcich sa činnosti Glasvezelnet Amsterdam CV boli poškodené záujmy mesta, zatiaľ čo spoločnosť UPC by v dôsledku prípravných prác vykonaných mestom neutrpela žiadne výrazné škody.

| (16) | Listom z 5. marca 2007 spoločnosť UPC požiadala Komisiu o sprístupnenie dôverných informácií, ktoré predložili holandské orgány, a použitie postupu „dátového priestoru“ (11), aby mohla posúdiť tvrdenia holandských orgánov a lepšie odôvodniť svoju sťažnosť. Listom z 26. marca 2007 Komisia informovala UPC o tom, že konania súvisiace so štátnou pomocou neumožňujú zainteresovaným stranám prístup k požadovaným dôverným informáciám, ani použitie postupu „dátového priestoru“. |
| --- | --- |

(16)

Listom z 5. marca 2007 spoločnosť UPC požiadala Komisiu o sprístupnenie dôverných informácií, ktoré predložili holandské orgány, a použitie postupu „dátového priestoru“ (11), aby mohla posúdiť tvrdenia holandských orgánov a lepšie odôvodniť svoju sťažnosť. Listom z 26. marca 2007 Komisia informovala UPC o tom, že konania súvisiace so štátnou pomocou neumožňujú zainteresovaným stranám prístup k požadovaným dôverným informáciám, ani použitie postupu „dátového priestoru“.

| (17) | Holandské orgány odpovedali na rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) listom zaevidovaným 16. marca 2007. |
| --- | --- |

(17)

Holandské orgány odpovedali na rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) listom zaevidovaným 16. marca 2007.

| (18) | Po výmene viacerých listov medzi Komisiou a holandskými orgánmi v otázkach dôvernosti bola 23. apríla 2007 verejná verzia rozhodnutia o začatí konania zaslaná sťažovateľom a uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (12). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k danému opatreniu. |
| --- | --- |

(18)

Po výmene viacerých listov medzi Komisiou a holandskými orgánmi v otázkach dôvernosti bola 23. apríla 2007 verejná verzia rozhodnutia o začatí konania zaslaná sťažovateľom a uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (12). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k danému opatreniu.

| (19) | Po začatí konania Komisia dostala pripomienky od piatich zainteresovaných strán, konkrétne od spoločností Liberty Global/UPC (13), Com Hem (14), Ono (15), France Telecom (16) a od ďalšej strany, ktorá požiadala o anonymitu (17). Listom zaevidovaným 30. júla 2007 Komisia postúpila tieto pripomienky zainteresovaných strán holandským orgánom. Orgány predložili svoje stanovisko v liste zo 17. septembra 2007. |
| --- | --- |

(19)

Po začatí konania Komisia dostala pripomienky od piatich zainteresovaných strán, konkrétne od spoločností Liberty Global/UPC (13), Com Hem (14), Ono (15), France Telecom (16) a od ďalšej strany, ktorá požiadala o anonymitu (17). Listom zaevidovaným 30. júla 2007 Komisia postúpila tieto pripomienky zainteresovaných strán holandským orgánom. Orgány predložili svoje stanovisko v liste zo 17. septembra 2007.

| (20) | Útvary Komisie sa 5. júla 2007 stretli so zástupcami spoločnosti Liberty Global/UPC a 5. novembra 2007 s holandskými orgánmi. Holandské orgány predložili doplňujúce informácie 9. novembra 2007 a 12. novembra 2007. |
| --- | --- |

(20)

Útvary Komisie sa 5. júla 2007 stretli so zástupcami spoločnosti Liberty Global/UPC a 5. novembra 2007 s holandskými orgánmi. Holandské orgány predložili doplňujúce informácie 9. novembra 2007 a 12. novembra 2007.

II.   OPIS OPATRENIA

| (21) | Mesto Amsterdam rozhodlo v roku 2004 o prešetrení možnosti investovať do „Fibre to Home“ (FttH) - prístupovej siete v oblasti elektronickej komunikácie (18). Na základe správ, trhových analýz a predbežných kontaktov s potenciálnymi investormi mesto v decembri 2005 oficiálne rozhodlo uskutočniť investíciu a stanovilo príslušné podmienky. |
| --- | --- |

(21)

Mesto Amsterdam rozhodlo v roku 2004 o prešetrení možnosti investovať do „Fibre to Home“ (FttH) - prístupovej siete v oblasti elektronickej komunikácie (18). Na základe správ, trhových analýz a predbežných kontaktov s potenciálnymi investormi mesto v decembri 2005 oficiálne rozhodlo uskutočniť investíciu a stanovilo príslušné podmienky.

| (22) | Plánovaná sieť FttH v Amsterdame bude slúžiť 37 000 domácnostiam v amsterdamských obvodoch Zeeburg, Osdorp a Oost-Watergraafsmeer, čo predstavuje spolu približne 10 % Amsterdamu. Mesto Amsterdam ďalej oznámilo, že by v dlhodobej perspektíve chcelo rozšíriť projekt aj na ďalšie časti Amsterdamu, pokým nebude pripojených 400 000 domácností. Takéto rozšírenie však nie je súčasťou posudzovaného projektu. |
| --- | --- |

(22)

Plánovaná sieť FttH v Amsterdame bude slúžiť 37 000 domácnostiam v amsterdamských obvodoch Zeeburg, Osdorp a Oost-Watergraafsmeer, čo predstavuje spolu približne 10 % Amsterdamu. Mesto Amsterdam ďalej oznámilo, že by v dlhodobej perspektíve chcelo rozšíriť projekt aj na ďalšie časti Amsterdamu, pokým nebude pripojených 400 000 domácností. Takéto rozšírenie však nie je súčasťou posudzovaného projektu.

| (23) | Amsterdamský projekt je založený na „trojvrstvovom modeli“, ktorý je schematicky znázornený na obrázku 1.
  Obrázok 1
  Zjednodušená schéma projektu Citynet Amsterdam |
| --- | --- |

(23)

Amsterdamský projekt je založený na „trojvrstvovom modeli“, ktorý je schematicky znázornený na obrázku 1.

Obrázok 1

Zjednodušená schéma projektu Citynet Amsterdam

Image

| (24) | Prvú vrstvu predstavuje tzv. „infraštruktúra pasívnej siete“, ktorá zahŕňa káblovody, káble a pouličné rozvodné skrine. |
| --- | --- |

(24)

Prvú vrstvu predstavuje tzv. „infraštruktúra pasívnej siete“, ktorá zahŕňa káblovody, káble a pouličné rozvodné skrine.

| (25) | Túto pasívnu infraštruktúru aktivuje pomocou telekomunikačného zariadenia (druhej alebo „aktívnej vrstvy“) veľkoobchodný prevádzkovateľ, ktorý spravuje sieť, zabezpečuje jej údržbu a poskytuje veľkoobchodné služby maloobchodným prevádzkovateľom. Aktívna vrstva zahŕňa systémy riadenia, kontroly a údržby potrebné na prevádzkovanie siete, ako sú prepínače, smerovače alebo rozdeľovače. |
| --- | --- |

(25)

Túto pasívnu infraštruktúru aktivuje pomocou telekomunikačného zariadenia (druhej alebo „aktívnej vrstvy“) veľkoobchodný prevádzkovateľ, ktorý spravuje sieť, zabezpečuje jej údržbu a poskytuje veľkoobchodné služby maloobchodným prevádzkovateľom. Aktívna vrstva zahŕňa systémy riadenia, kontroly a údržby potrebné na prevádzkovanie siete, ako sú prepínače, smerovače alebo rozdeľovače.

| (26) | Veľkoobchodný prevádzkovateľ zabezpečuje maloobchodným prevádzkovateľom otvorený, nediskriminačný prístup k poskytovaniu televíznych, širokopásmových, telefónnych alebo iných internetových služieb pre koncových užívateľov (tretia alebo „maloobchodná vrstva“). Aby bolo možné poskytovať tieto služby, maloobchodní poskytovatelia služieb budú musieť investovať okrem iného do vybavenia, postarať sa o obsah a prevádzkovať svoju vlastnú servisnú platformu (údržba, starostlivosť o zákazníkov a fakturácia). |
| --- | --- |

(26)

Veľkoobchodný prevádzkovateľ zabezpečuje maloobchodným prevádzkovateľom otvorený, nediskriminačný prístup k poskytovaniu televíznych, širokopásmových, telefónnych alebo iných internetových služieb pre koncových užívateľov (tretia alebo „maloobchodná vrstva“). Aby bolo možné poskytovať tieto služby, maloobchodní poskytovatelia služieb budú musieť investovať okrem iného do vybavenia, postarať sa o obsah a prevádzkovať svoju vlastnú servisnú platformu (údržba, starostlivosť o zákazníkov a fakturácia).

| (27) | Pasívnu infraštruktúru bude vlastniť a spravovať partnerstvo Glasvezelnet Amsterdam CV (ďalej len „GNA“) (19), ktorého akcionármi sú mesto Amsterdam, dvaja súkromní investori, konkrétne ING Real Estate (ďalej len „ING RE“) (20) a Reggefiber (21), a päť dcérskych bytových spoločností (22). Strany podpísali 11. apríla 2006 dohodu o spolupráci a 26. mája 2006 investičnú dohodu (ďalej len „CV-dohoda“). |
| --- | --- |

(27)

Pasívnu infraštruktúru bude vlastniť a spravovať partnerstvo Glasvezelnet Amsterdam CV (ďalej len „GNA“) (19), ktorého akcionármi sú mesto Amsterdam, dvaja súkromní investori, konkrétne ING Real Estate (ďalej len „ING RE“) (20) a Reggefiber (21), a päť dcérskych bytových spoločností (22). Strany podpísali 11. apríla 2006 dohodu o spolupráci a 26. mája 2006 investičnú dohodu (ďalej len „CV-dohoda“).

| (28) | Mesto Amsterdam investuje 6 miliónov EUR, spoločnosti ING RE a Reggefiber investujú každá po 3 milióny EUR, tri bytové spoločnosti investujú každá po 1,5 milióna EUR a dve bytové spoločnosti každá po 750 000 EUR (23). Celkovo sa do majetkových zdrojov investuje 18 miliónov EUR. Okrem toho podnik GNA získal pôžičku vo výške [...] (24) EUR od [...] (25). Celkový plánovaný rozpočet na projekt predstavuje 30 miliónov EUR. Ako je znázornené na obrázku 1, mesto Amsterdam vlastní jednu tretinu akcií GNA, ďalšiu tretinu vlastnia dvaja súkromní investori a zvyšnú tretinu dcérske bytové spoločnosti. |
| --- | --- |

(28)

Mesto Amsterdam investuje 6 miliónov EUR, spoločnosti ING RE a Reggefiber investujú každá po 3 milióny EUR, tri bytové spoločnosti investujú každá po 1,5 milióna EUR a dve bytové spoločnosti každá po 750 000 EUR (23). Celkovo sa do majetkových zdrojov investuje 18 miliónov EUR. Okrem toho podnik GNA získal pôžičku vo výške [...] (24) EUR od [...] (25). Celkový plánovaný rozpočet na projekt predstavuje 30 miliónov EUR. Ako je znázornené na obrázku 1, mesto Amsterdam vlastní jednu tretinu akcií GNA, ďalšiu tretinu vlastnia dvaja súkromní investori a zvyšnú tretinu dcérske bytové spoločnosti.

| (29) | Pasívnu sieť GNA bude na základe zmluvy medzi GNA a BBned z [...] aktivovať a prevádzkovať BBned (26). BBned bude musieť uskutočniť investície potrebné na zabezpečenie veľkoobchodného prístupu. BBned prenajme optické káble od GNA a bude mať [...] (27) právo poskytovať maloobchodným prevádzkovateľom na vlastné riziko veľkoobchodné prístupové a s nimi súvisiace služby. BBned bude za používanie pasívnej siete platiť poplatok za každú domácnosť pripojenú k optickej sieti GNA. |
| --- | --- |

(29)

Pasívnu sieť GNA bude na základe zmluvy medzi GNA a BBned z [...] aktivovať a prevádzkovať BBned (26). BBned bude musieť uskutočniť investície potrebné na zabezpečenie veľkoobchodného prístupu. BBned prenajme optické káble od GNA a bude mať [...] (27) právo poskytovať maloobchodným prevádzkovateľom na vlastné riziko veľkoobchodné prístupové a s nimi súvisiace služby. BBned bude za používanie pasívnej siete platiť poplatok za každú domácnosť pripojenú k optickej sieti GNA.

| (30) | Veľkoobchodný prevádzkovateľ zabezpečí maloobchodným prevádzkovateľom otvorený, nediskriminačný prístup k poskytovaniu televíznych, telefónnych a širokopásmových internetových služieb. Služby poskytované prostredníctvom novej siete budú konkurovať existujúcim ponukám káblových a telekomunikačných spoločností, ako sú napríklad KPN a UPC. Z verejne dostupných informácií možno usúdiť, že spoločnosť BBned už uzavrela zmluvy s viacerými maloobchodnými poskytovateľmi služieb, ktorí začali ponúkať koncovým užívateľom služby „triple play“ (28) cez optickú sieť GNA. Komisia zistila, že spoločnosť BBned je tiež aktívna na maloobchodnej úrovni prostredníctvom sesterských spoločností Pilmo a Bbeyond. |
| --- | --- |

(30)

Veľkoobchodný prevádzkovateľ zabezpečí maloobchodným prevádzkovateľom otvorený, nediskriminačný prístup k poskytovaniu televíznych, telefónnych a širokopásmových internetových služieb. Služby poskytované prostredníctvom novej siete budú konkurovať existujúcim ponukám káblových a telekomunikačných spoločností, ako sú napríklad KPN a UPC. Z verejne dostupných informácií možno usúdiť, že spoločnosť BBned už uzavrela zmluvy s viacerými maloobchodnými poskytovateľmi služieb, ktorí začali ponúkať koncovým užívateľom služby „triple play“ (28) cez optickú sieť GNA. Komisia zistila, že spoločnosť BBned je tiež aktívna na maloobchodnej úrovni prostredníctvom sesterských spoločností Pilmo a Bbeyond.

III.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (31) | Komisia 20. decembra 2006 rozhodla o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, keďže holandské orgány nepredložili Komisii dostatočné dôkazy na to, aby mohla posúdiť, či investícia mesta Amsterdam do GNA je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Komisia považovala za potrebné začať konanie vo veci formálneho zisťovania z obsahových, ako aj z procedurálnych dôvodov (29). |
| --- | --- |

(31)

Komisia 20. decembra 2006 rozhodla o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, keďže holandské orgány nepredložili Komisii dostatočné dôkazy na to, aby mohla posúdiť, či investícia mesta Amsterdam do GNA je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Komisia považovala za potrebné začať konanie vo veci formálneho zisťovania z obsahových, ako aj z procedurálnych dôvodov (29).

| (32) | Komisia predovšetkým nebola presvedčená o tom, že investícia mesta Amsterdam do GNA bola „súčasná“, t. j. vykonaná v tom istom čase ako súkromné investície spoločností ING RE a Reggefiber. Okrem toho Komisia nebola presvedčená o tom, že podmienky, za ktorých mesto Amsterdam investovalo do GNA, boli rovnaké ako podmienky, za ktorých investovali ostatné strany. Tieto obavy vyplývali predovšetkým zo skutočnosti, že mesto Amsterdam ešte pred založením GNA investovalo do projektu Citynet (tzv. „predinvestície“) (30). Na základe predbežného posúdenia Komisia pochybovala o realizovateľnosti podnikateľského plánu GNA. Preto v tejto etape prítomnosť štátnej pomoci nebolo možné vylúčiť. |
| --- | --- |

(32)

Komisia predovšetkým nebola presvedčená o tom, že investícia mesta Amsterdam do GNA bola „súčasná“, t. j. vykonaná v tom istom čase ako súkromné investície spoločností ING RE a Reggefiber. Okrem toho Komisia nebola presvedčená o tom, že podmienky, za ktorých mesto Amsterdam investovalo do GNA, boli rovnaké ako podmienky, za ktorých investovali ostatné strany. Tieto obavy vyplývali predovšetkým zo skutočnosti, že mesto Amsterdam ešte pred založením GNA investovalo do projektu Citynet (tzv. „predinvestície“) (30). Na základe predbežného posúdenia Komisia pochybovala o realizovateľnosti podnikateľského plánu GNA. Preto v tejto etape prítomnosť štátnej pomoci nebolo možné vylúčiť.

| (33) | Bez ohľadu na uvedené ťažkosti a vplyv potenciálnej štátnej pomoci na investície súkromných prevádzkovateľov bolo začatie konania odôvodnené aj tým, že holandské orgány neposkytli Komisii všetky informácie, ktoré boli potrebné na posúdenie projektu. |
| --- | --- |

(33)

Bez ohľadu na uvedené ťažkosti a vplyv potenciálnej štátnej pomoci na investície súkromných prevádzkovateľov bolo začatie konania odôvodnené aj tým, že holandské orgány neposkytli Komisii všetky informácie, ktoré boli potrebné na posúdenie projektu.

| (34) | Komisia nakoniec začala konanie vo veci formálneho zisťovania aj preto, aby holandským orgánom a zainteresovaným stranám poskytla možnosť predložiť pripomienky k jej predbežnému posúdeniu uvedeného opatrenia a sprístupniť jej všetky dôležité informácie týkajúce sa tohto opatrenia. |
| --- | --- |

(34)

Komisia nakoniec začala konanie vo veci formálneho zisťovania aj preto, aby holandským orgánom a zainteresovaným stranám poskytla možnosť predložiť pripomienky k jej predbežnému posúdeniu uvedeného opatrenia a sprístupniť jej všetky dôležité informácie týkajúce sa tohto opatrenia.

IV.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (35) | Spoločnosť UPC predložila svoje pripomienky listom zaevidovaným 17. júla 2007. Opätovne v nich zdôrazňuje svoje stanovisko vyjadrené pred prijatím rozhodnutia Komisie o začatí konania (31), konkrétne že podnikateľský plán projektu Citynet bol založený na nereálnych ekonomických predpokladoch predovšetkým vzhľadom na mieru penetrácie a veľkoobchodné ceny, a preto sa tento podnikateľský plán nezdá byť na komerčnej báze realizovateľný. Na odôvodnenie svojho tvrdenia spoločnosť UPC predložila štúdiu vypracovanú konzultačnou firmou RBB Economics, ktorá je aktualizovanou verziou iných štúdií vypracovaných tou istou firmou k tejto otázke (32) a predložených pred začatím konania vo veci formálneho zisťovania (33). |
| --- | --- |

(35)

Spoločnosť UPC predložila svoje pripomienky listom zaevidovaným 17. júla 2007. Opätovne v nich zdôrazňuje svoje stanovisko vyjadrené pred prijatím rozhodnutia Komisie o začatí konania (31), konkrétne že podnikateľský plán projektu Citynet bol založený na nereálnych ekonomických predpokladoch predovšetkým vzhľadom na mieru penetrácie a veľkoobchodné ceny, a preto sa tento podnikateľský plán nezdá byť na komerčnej báze realizovateľný. Na odôvodnenie svojho tvrdenia spoločnosť UPC predložila štúdiu vypracovanú konzultačnou firmou RBB Economics, ktorá je aktualizovanou verziou iných štúdií vypracovaných tou istou firmou k tejto otázke (32) a predložených pred začatím konania vo veci formálneho zisťovania (33).

| (36) | V súvislosti s realizovateľnosťou projektu na komerčnej báze spoločnosť UPC tvrdí, že nová optická sieť neumožní prevádzkovateľom poskytovať výrazne odlišné služby v porovnaní so službami poskytovanými súčasnými prevádzkovateľmi. Z tohto dôvodu a vzhľadom na skutočnosť, že penetrácia širokopásmových služieb v oblastiach, ktoré by malo obsluhovať GNA, už dosiahla 65 % domácností, nová optická sieť nedokáže zaujať svojimi službami dostatočný počet zákazníkov na to, aby sa podnikateľský plán stal realizovateľným. |
| --- | --- |

(36)

V súvislosti s realizovateľnosťou projektu na komerčnej báze spoločnosť UPC tvrdí, že nová optická sieť neumožní prevádzkovateľom poskytovať výrazne odlišné služby v porovnaní so službami poskytovanými súčasnými prevádzkovateľmi. Z tohto dôvodu a vzhľadom na skutočnosť, že penetrácia širokopásmových služieb v oblastiach, ktoré by malo obsluhovať GNA, už dosiahla 65 % domácností, nová optická sieť nedokáže zaujať svojimi službami dostatočný počet zákazníkov na to, aby sa podnikateľský plán stal realizovateľným.

| (37) | Na podporu tohto argumentu spoločnosť UPC predložila číselné údaje týkajúce sa celkového počtu vypovedaných zmlúv (34) v jej vlastnej káblovej sieti v oblastiach, v ktorých GNA už poskytuje (35) služby „triple play“. Tieto údaje o vypovedaných zmluvách pokrývajú obdobie od 1. januára 2006 do 1. júna 2007 v oblastiach, v ktorých sa buduje sieť GNA. Maximálne hodnoty údajov o vypovedaných zmluvách naznačujú, že miera penetrácie služieb analógovej TV, internetového prístupu, telefónnych služieb alebo služieb digitálnej TV bola u spoločnosti UPC v príslušných oblastiach stabilná a v prípade internetového prístupu dokonca stúpala. Preto sa spoločnosť UPC domnieva, že nič nenaznačuje tomu, že by jej miera penetrácie z dôvodu zastúpenia GNA na trhu výrazne poklesla. |
| --- | --- |

(37)

Na podporu tohto argumentu spoločnosť UPC predložila číselné údaje týkajúce sa celkového počtu vypovedaných zmlúv (34) v jej vlastnej káblovej sieti v oblastiach, v ktorých GNA už poskytuje (35) služby „triple play“. Tieto údaje o vypovedaných zmluvách pokrývajú obdobie od 1. januára 2006 do 1. júna 2007 v oblastiach, v ktorých sa buduje sieť GNA. Maximálne hodnoty údajov o vypovedaných zmluvách naznačujú, že miera penetrácie služieb analógovej TV, internetového prístupu, telefónnych služieb alebo služieb digitálnej TV bola u spoločnosti UPC v príslušných oblastiach stabilná a v prípade internetového prístupu dokonca stúpala. Preto sa spoločnosť UPC domnieva, že nič nenaznačuje tomu, že by jej miera penetrácie z dôvodu zastúpenia GNA na trhu výrazne poklesla.

| (38) | Okrem toho spoločnosť UPC tvrdí, že úspešné vybudovanie optickej siete v holandských mestách Nuenen a Hillegom (36), na ktoré sa odvolávajú holandské orgány, sa nemôže považovať za porovnateľné s amsterdamským projektom, keďže tieto projekty údajne dostali výrazné dotácie od holandského ministerstva hospodárstva, sieť vlastnia spoločne obyvatelia a prevádzkovatelia, projekty sú relatívne malé (37) a existujúci prevádzkovatelia širokopásmových služieb poskytujú v obidvoch mestách len základné širokopásmové služby. V Amsterdame však existujúce káblové a telekomunikačné siete už ponúkajú vysokorýchlostné služby. |
| --- | --- |

(38)

Okrem toho spoločnosť UPC tvrdí, že úspešné vybudovanie optickej siete v holandských mestách Nuenen a Hillegom (36), na ktoré sa odvolávajú holandské orgány, sa nemôže považovať za porovnateľné s amsterdamským projektom, keďže tieto projekty údajne dostali výrazné dotácie od holandského ministerstva hospodárstva, sieť vlastnia spoločne obyvatelia a prevádzkovatelia, projekty sú relatívne malé (37) a existujúci prevádzkovatelia širokopásmových služieb poskytujú v obidvoch mestách len základné širokopásmové služby. V Amsterdame však existujúce káblové a telekomunikačné siete už ponúkajú vysokorýchlostné služby.

| (39) | Podľa UPC nie je pravdepodobné, že podnikateľský plán GNA bude realistický, ďalej podľa nej investícia mesta Amsterdam do GNA nie je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a predstavuje štátnu pomoc. S odkazom na rozhodnutie Komisie vo veci Appingedam (38) spoločnosť UPC opätovne zdôrazňuje svoje pôvodné stanovisko, že prípadná štátna pomoc súvisiaca s projektom sa nemôže považovať za zlučiteľnú so Zmluvou o ES, pretože táto pomoc nie je ani potrebná, ani primeraná. |
| --- | --- |

(39)

Podľa UPC nie je pravdepodobné, že podnikateľský plán GNA bude realistický, ďalej podľa nej investícia mesta Amsterdam do GNA nie je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a predstavuje štátnu pomoc. S odkazom na rozhodnutie Komisie vo veci Appingedam (38) spoločnosť UPC opätovne zdôrazňuje svoje pôvodné stanovisko, že prípadná štátna pomoc súvisiaca s projektom sa nemôže považovať za zlučiteľnú so Zmluvou o ES, pretože táto pomoc nie je ani potrebná, ani primeraná.

| (40) | Okrem toho spoločnosť UPC vyjadrila pochybnosti, či sa verejné investície do GNA realizovali za rovnakých podmienok ako investície ostatných akcionárov GNA. UPC tvrdí, že skutočnosť, že mesto Amsterdam realizovalo určité predinvestície a že ostatní akcionári GNA sa zaviazali podieľať sa na projekte až po tom, ako mesto vypracovalo určité štúdie realizovateľnosti, naznačuje, že investície sa nerealizovali za rovnakých podmienok pre všetkých akcionárov, čo ešte viac spochybňuje zlučiteľnosť opatrenia so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(40)

Okrem toho spoločnosť UPC vyjadrila pochybnosti, či sa verejné investície do GNA realizovali za rovnakých podmienok ako investície ostatných akcionárov GNA. UPC tvrdí, že skutočnosť, že mesto Amsterdam realizovalo určité predinvestície a že ostatní akcionári GNA sa zaviazali podieľať sa na projekte až po tom, ako mesto vypracovalo určité štúdie realizovateľnosti, naznačuje, že investície sa nerealizovali za rovnakých podmienok pre všetkých akcionárov, čo ešte viac spochybňuje zlučiteľnosť opatrenia so spoločným trhom.

| (41) | UPC nakoniec upozorňuje aj na to, že ak projekt zlyhá, sieť sa lacno predá inému prevádzkovateľovi, ktorý nebude musieť uhradiť všetky investičné náklady. Tento prevádzkovateľ by si takto mohol posilniť svoje konkurenčné postavenie tým, že by profitoval z verejne financovaného projektu. UPC ďalej poukazuje na údajný precedentný charakter opatrenia. Pokiaľ Komisia zistí, že opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, ďalšie mestá by mohli nasledovať príklad Amsterdamu vo využívaní sietí FttH. UPC zdôrazňuje, že holandské ministerstvo hospodárstva a inžinierska spoločnosť Arcadis (39) už vypracovali výpočtový model voľne dostupný online (40), podľa ktorého sa mestá vyzývajú budovať svoje vlastné siete FttH. |
| --- | --- |

(41)

UPC nakoniec upozorňuje aj na to, že ak projekt zlyhá, sieť sa lacno predá inému prevádzkovateľovi, ktorý nebude musieť uhradiť všetky investičné náklady. Tento prevádzkovateľ by si takto mohol posilniť svoje konkurenčné postavenie tým, že by profitoval z verejne financovaného projektu. UPC ďalej poukazuje na údajný precedentný charakter opatrenia. Pokiaľ Komisia zistí, že opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, ďalšie mestá by mohli nasledovať príklad Amsterdamu vo využívaní sietí FttH. UPC zdôrazňuje, že holandské ministerstvo hospodárstva a inžinierska spoločnosť Arcadis (39) už vypracovali výpočtový model voľne dostupný online (40), podľa ktorého sa mestá vyzývajú budovať svoje vlastné siete FttH.

| (42) | Španielsky káblový operátor ONO poskytujúci vysielacie a telekomunikačné služby zastáva názor, že Komisia by mala dôsledne použiť zásadu investora v trhovom hospodárstve, keďže ostatné mestá by mohli nasledovať tento príklad a odvolávať sa na túto zásadu pri podobných projektoch, čo by mohlo vyvolať rozšírenie poskytovania štátnych dotácií. Spoločnosť ONO tvrdí, že verejná intervencia by sa mala využívať len za špecifických okolností, ako je napríklad zlyhanie trhu, zabezpečenie primeranosti opatrenia a dodržiavanie zásady technologickej neutrality, čo nie je predmetom tohto opatrenia. Spoločnosť ONO argumentuje, že ak investícia Amsterdamu predstavuje štátnu pomoc, potom by žiadna poskytnutá pomoc nebola zlučiteľná so spoločným trhom, keďže okolnosti sú podobné ako v Appingedame (41), a v takom prípade by sa eventuálne poskytnutá pomoc musela spätne vymáhať. Spoločnosť ONO upozorňuje na údajný precedentný charakter príslušného rozhodnutia o tom, či a za akých podmienok môže byť budovanie siete FttH podporované verejným financovaním. |
| --- | --- |

(42)

Španielsky káblový operátor ONO poskytujúci vysielacie a telekomunikačné služby zastáva názor, že Komisia by mala dôsledne použiť zásadu investora v trhovom hospodárstve, keďže ostatné mestá by mohli nasledovať tento príklad a odvolávať sa na túto zásadu pri podobných projektoch, čo by mohlo vyvolať rozšírenie poskytovania štátnych dotácií. Spoločnosť ONO tvrdí, že verejná intervencia by sa mala využívať len za špecifických okolností, ako je napríklad zlyhanie trhu, zabezpečenie primeranosti opatrenia a dodržiavanie zásady technologickej neutrality, čo nie je predmetom tohto opatrenia. Spoločnosť ONO argumentuje, že ak investícia Amsterdamu predstavuje štátnu pomoc, potom by žiadna poskytnutá pomoc nebola zlučiteľná so spoločným trhom, keďže okolnosti sú podobné ako v Appingedame (41), a v takom prípade by sa eventuálne poskytnutá pomoc musela spätne vymáhať. Spoločnosť ONO upozorňuje na údajný precedentný charakter príslušného rozhodnutia o tom, či a za akých podmienok môže byť budovanie siete FttH podporované verejným financovaním.

| (43) | Prevádzkovateľ pevných telekomunikačných liniek France Telecom (ďalej len „FT“) pôsobiaci vo Francúzsku zastáva podobný názor ako UPC a ONO. Táto spoločnosť pochybuje o tom, že investícia mesta Amsterdam do projektu Citynet je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. FT ďalej podporuje prístup Komisie, podľa ktorého sa opatrenia štátnej pomoci delia na „bielu“, „sivú“ a „čiernu“ oblasť a ktorý Komisia uplatňuje vtedy, keď posudzuje zlučiteľnosť pomoci (42). FT tvrdí, že akákoľvek štátna intervencia v „čiernej“ oblasti (akou je Amsterdam) sa zdá byť ťažko odôvodniteľnou, keďže jej dôsledkom je závažné narušenie hospodárskej súťaže. Podľa FT to platí najmä pre posudzované opatrenie, keďže budovanie prístupových optických sietí si vyžaduje od prevádzkovateľov na trhu značné investície. |
| --- | --- |

(43)

Prevádzkovateľ pevných telekomunikačných liniek France Telecom (ďalej len „FT“) pôsobiaci vo Francúzsku zastáva podobný názor ako UPC a ONO. Táto spoločnosť pochybuje o tom, že investícia mesta Amsterdam do projektu Citynet je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. FT ďalej podporuje prístup Komisie, podľa ktorého sa opatrenia štátnej pomoci delia na „bielu“, „sivú“ a „čiernu“ oblasť a ktorý Komisia uplatňuje vtedy, keď posudzuje zlučiteľnosť pomoci (42). FT tvrdí, že akákoľvek štátna intervencia v „čiernej“ oblasti (akou je Amsterdam) sa zdá byť ťažko odôvodniteľnou, keďže jej dôsledkom je závažné narušenie hospodárskej súťaže. Podľa FT to platí najmä pre posudzované opatrenie, keďže budovanie prístupových optických sietí si vyžaduje od prevádzkovateľov na trhu značné investície.

| (44) | Pripomienky, ktoré predložil švédsky káblový operátor COM HEM, sú podobné ako pripomienky ostatných prevádzkovateľov. Spoločnosť COM HEM vo všeobecnosti pochybuje o zlučiteľnosti investície mesta Amsterdam s trhom. Vo svojom stanovisku COM HEM uvádza, že verejné financovanie projektov širokopásmových sietí v mestských oblastiach je len zriedkavo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a výrazne narušuje hospodársku súťaž. Aj spoločnosť COM HEM požaduje dôsledné uplatňovanie uvedenej zásady a zdôrazňuje precedentný charakter amsterdamského prípadu na budúce investície miest a ďalších verejných orgánov. |
| --- | --- |

(44)

Pripomienky, ktoré predložil švédsky káblový operátor COM HEM, sú podobné ako pripomienky ostatných prevádzkovateľov. Spoločnosť COM HEM vo všeobecnosti pochybuje o zlučiteľnosti investície mesta Amsterdam s trhom. Vo svojom stanovisku COM HEM uvádza, že verejné financovanie projektov širokopásmových sietí v mestských oblastiach je len zriedkavo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a výrazne narušuje hospodársku súťaž. Aj spoločnosť COM HEM požaduje dôsledné uplatňovanie uvedenej zásady a zdôrazňuje precedentný charakter amsterdamského prípadu na budúce investície miest a ďalších verejných orgánov.

| (45) | Ďalšia strana, ktorá požiadala o anonymitu a ktorá poskytuje telekomunikačné služby vo viacerých európskych krajinách, uvítala rozhodnutie Komisie začať konanie vo veci formálneho zisťovania. Táto spoločnosť tvrdí, že jej investície sú ohrozené iniciatívami miest, ktoré využívajú verejné prostriedky a ktoré tak narušujú hospodársku súťaž. Táto spoločnosť očakáva, že Komisia zakáže akékoľvek verejné financovanie amsterdamského projektu Citynet. |
| --- | --- |

(45)

Ďalšia strana, ktorá požiadala o anonymitu a ktorá poskytuje telekomunikačné služby vo viacerých európskych krajinách, uvítala rozhodnutie Komisie začať konanie vo veci formálneho zisťovania. Táto spoločnosť tvrdí, že jej investície sú ohrozené iniciatívami miest, ktoré využívajú verejné prostriedky a ktoré tak narušujú hospodársku súťaž. Táto spoločnosť očakáva, že Komisia zakáže akékoľvek verejné financovanie amsterdamského projektu Citynet.

V.   PRIPOMIENKY HOLANDSKÝCH ORGÁNOV

| (46) | Listom zaevidovaným 16. marca 2007 holandské orgány predložili svoje pripomienky v súvislosti s rozhodnutím Komisie o začatí konania. Pripomienky predložili aj k verziám štúdií vypracovaným pre UPC spoločnosťou RBB, ktoré neboli označené ako dôverné. |
| --- | --- |

(46)

Listom zaevidovaným 16. marca 2007 holandské orgány predložili svoje pripomienky v súvislosti s rozhodnutím Komisie o začatí konania. Pripomienky predložili aj k verziám štúdií vypracovaným pre UPC spoločnosťou RBB, ktoré neboli označené ako dôverné.

| (47) | Holandské orgány vo všetkých svojich pripomienkach zastávajú názor, že investícia mesta Amsterdam do GNA je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(47)

Holandské orgány vo všetkých svojich pripomienkach zastávajú názor, že investícia mesta Amsterdam do GNA je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a preto nepredstavuje štátnu pomoc.

V.1.   Pripomienky predložené v súvislosti s rozhodnutím o začatí konania

| (48) | Holandské orgány argumentujú tým, že v USA a v Ázii sa budujú rozsiahle optické siete a že Európa za nimi zaostáva. Tvrdia, že projekty, ako je posudzovaný projekt, sú pre európske hospodárstvo mimoriadne prínosné a sú plne v súlade s lisabonským programom (43). |
| --- | --- |

(48)

Holandské orgány argumentujú tým, že v USA a v Ázii sa budujú rozsiahle optické siete a že Európa za nimi zaostáva. Tvrdia, že projekty, ako je posudzovaný projekt, sú pre európske hospodárstvo mimoriadne prínosné a sú plne v súlade s lisabonským programom (43).

| (49) | Holandské orgány ďalej upozorňujú na prokonkurenčný podnikateľský model GNA, ktorý – na rozdiel od uzavretého modelu káblových operátorov – poskytuje všetkým maloobchodným prevádzkovateľom otvorený a nediskriminačný prístup. Tvrdia, že nový podnikateľský model okrem iného podporuje hospodársku súťaž v oblasti služieb, posilňuje inováciu a pomáha poskytovateľom služieb zmierňovať riziká tým, že im umožňuje využívať zdroje, ktoré zodpovedajú rizikovému profilu jednotlivých vrstiev. |
| --- | --- |

(49)

Holandské orgány ďalej upozorňujú na prokonkurenčný podnikateľský model GNA, ktorý – na rozdiel od uzavretého modelu káblových operátorov – poskytuje všetkým maloobchodným prevádzkovateľom otvorený a nediskriminačný prístup. Tvrdia, že nový podnikateľský model okrem iného podporuje hospodársku súťaž v oblasti služieb, posilňuje inováciu a pomáha poskytovateľom služieb zmierňovať riziká tým, že im umožňuje využívať zdroje, ktoré zodpovedajú rizikovému profilu jednotlivých vrstiev.

| (50) | Holandské orgány zastávajú názor, že účastníci projektu sú ďalším dôkazom toho, že projekt GNA sa realizuje za trhových podmienok. V tejto súvislosti zdôrazňujú skutočnosť, že dvaja súkromní investori a komerčné dcérske spoločnosti bytových spoločností sú ochotní podieľať sa na projekte za rovnakých podmienok ako mesto. Odvolávajú sa aj na otvorenú verejnú súťaže na výstavbu siete a poskytovanie veľkoobchodných služieb v tejto sieti. Ďalej poukazujú na skutočnosť, že vysoká banková pôžička poskytnutá GNA za trhových podmienok predstavuje jasný dôkaz toho, že projekt a s ním súvisiaci podnikateľský plán sú založené na prísnych trhových podmienkach. |
| --- | --- |

(50)

Holandské orgány zastávajú názor, že účastníci projektu sú ďalším dôkazom toho, že projekt GNA sa realizuje za trhových podmienok. V tejto súvislosti zdôrazňujú skutočnosť, že dvaja súkromní investori a komerčné dcérske spoločnosti bytových spoločností sú ochotní podieľať sa na projekte za rovnakých podmienok ako mesto. Odvolávajú sa aj na otvorenú verejnú súťaže na výstavbu siete a poskytovanie veľkoobchodných služieb v tejto sieti. Ďalej poukazujú na skutočnosť, že vysoká banková pôžička poskytnutá GNA za trhových podmienok predstavuje jasný dôkaz toho, že projekt a s ním súvisiaci podnikateľský plán sú založené na prísnych trhových podmienkach.

| (51) | Holandské orgány ďalej uvádzajú, že početné podobné úspešné projekty optických sietí realizované v celej Európe a predovšetkým v Holandsku (44) účastníkmi trhu poskytujú dostatočné dôkazy o tom, že takéto investície sa môžu uskutočňovať za normálnych trhových podmienok. |
| --- | --- |

(51)

Holandské orgány ďalej uvádzajú, že početné podobné úspešné projekty optických sietí realizované v celej Európe a predovšetkým v Holandsku (44) účastníkmi trhu poskytujú dostatočné dôkazy o tom, že takéto investície sa môžu uskutočňovať za normálnych trhových podmienok.

| (52) | Čo sa týka predinvestícií mesta Amsterdam, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania poznamenala, že mesto ešte pred založením GNA vykonalo opatrenia, ktoré sa zdali zachádzať ďalej, než si bežné trhové postupy vyžadujú. Komisia si položila otázku, či mesto Amsterdam už neprevzalo určitú časť počiatočného rizika, na ktorom je založený podnikateľský plán GNA, skôr, než ING a Reggefiber investovali do GNA. Na základe informácií, ktoré predložili holandské orgány pred začatím formálneho zisťovania, nebolo možné zistiť, či všetci akcionári GNA investovali za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

(52)

Čo sa týka predinvestícií mesta Amsterdam, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania poznamenala, že mesto ešte pred založením GNA vykonalo opatrenia, ktoré sa zdali zachádzať ďalej, než si bežné trhové postupy vyžadujú. Komisia si položila otázku, či mesto Amsterdam už neprevzalo určitú časť počiatočného rizika, na ktorom je založený podnikateľský plán GNA, skôr, než ING a Reggefiber investovali do GNA. Na základe informácií, ktoré predložili holandské orgány pred začatím formálneho zisťovania, nebolo možné zistiť, či všetci akcionári GNA investovali za rovnakých podmienok.

| (53) | Vo svojej odpovedi holandské orgány zdôraznili, že všetci investori sa 24. mája 2006 zaviazali investovať do GNA za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

(53)

Vo svojej odpovedi holandské orgány zdôraznili, že všetci investori sa 24. mája 2006 zaviazali investovať do GNA za rovnakých podmienok.

| (54) | V súvislosti s predinvestíciami (vo výške [...] EUR) holandské orgány tvrdia, že všetci akcionári GNA sa už na začiatku dohodli na tom, že GNA uhradí mestu Amsterdam tieto predinvestície. Na podporu tohto tvrdenia poukazujú holandské orgány na to, že tieto predinvestície sú rozdelené na dve časti. |
| --- | --- |

(54)

V súvislosti s predinvestíciami (vo výške [...] EUR) holandské orgány tvrdia, že všetci akcionári GNA sa už na začiatku dohodli na tom, že GNA uhradí mestu Amsterdam tieto predinvestície. Na podporu tohto tvrdenia poukazujú holandské orgány na to, že tieto predinvestície sú rozdelené na dve časti.

| (55) | V súvislosti s prvou časťou holandské orgány zdôrazňujú, že dohody o založení GNA podpísané 24. mája 2006 síce zaväzujú všetky strany investovať sumu vo výške [...] EUR, v súhlasných listoch („letters of content“) z [...] sa však budúci akcionári GNA dohodli na tom, že spolu vyčlenia sumu vo výške [...] EUR (bez DPH) ako prípravné náklady projektu. Táto suma okrem iného pokrýva aj náklady na verejnú súťaž na výber budovateľa (BAM/Draka) a veľkoobchodného prevádzkovateľa siete (BBNed), určité náklady súvisiace s notifikačným konaním a s niektorými výkopovými prácami. |
| --- | --- |

(55)

V súvislosti s prvou časťou holandské orgány zdôrazňujú, že dohody o založení GNA podpísané 24. mája 2006 síce zaväzujú všetky strany investovať sumu vo výške [...] EUR, v súhlasných listoch („letters of content“) z [...] sa však budúci akcionári GNA dohodli na tom, že spolu vyčlenia sumu vo výške [...] EUR (bez DPH) ako prípravné náklady projektu. Táto suma okrem iného pokrýva aj náklady na verejnú súťaž na výber budovateľa (BAM/Draka) a veľkoobchodného prevádzkovateľa siete (BBNed), určité náklady súvisiace s notifikačným konaním a s niektorými výkopovými prácami.

| (56) | V súvislosti s druhou časťou predinvestícií (vo výške [...] EUR) holandské orgány tvrdia, že tieto predinvestície boli plne v súlade s bežným trhovým postupom. Prezieraví investori na trhu by v spoločných projektoch postupovali rovnako, keďže jedna zo strán väčšinou vystupuje v úlohe „vedúceho investora“. Holandské orgány ďalej zdôraznili, že predinvestície mesta Amsterdam nezmiernili počiatočné investičné riziko pre ostatných akcionárov GNA. |
| --- | --- |

(56)

V súvislosti s druhou časťou predinvestícií (vo výške [...] EUR) holandské orgány tvrdia, že tieto predinvestície boli plne v súlade s bežným trhovým postupom. Prezieraví investori na trhu by v spoločných projektoch postupovali rovnako, keďže jedna zo strán väčšinou vystupuje v úlohe „vedúceho investora“. Holandské orgány ďalej zdôraznili, že predinvestície mesta Amsterdam nezmiernili počiatočné investičné riziko pre ostatných akcionárov GNA.

| (57) | Holandské orgány ďalej tvrdia, že predinvestície neposkytli výhodu žiadnej strane, a preto nemohli predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Niektoré výkopové práce sa napríklad začali realizovať preto, lebo v oblastiach, ktoré boli dôležité pre budúcu výstavbu GNA, sa vykonávali určité stavebné práce. Keďže všetky výkopové práce v Amsterdame sú koordinované, ich uskutočnenie len o niekoľko mesiacov neskôr by nebolo bývalo možné, čo by pre GNA znamenalo oneskorenie a dodatočné náklady. |
| --- | --- |

(57)

Holandské orgány ďalej tvrdia, že predinvestície neposkytli výhodu žiadnej strane, a preto nemohli predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Niektoré výkopové práce sa napríklad začali realizovať preto, lebo v oblastiach, ktoré boli dôležité pre budúcu výstavbu GNA, sa vykonávali určité stavebné práce. Keďže všetky výkopové práce v Amsterdame sú koordinované, ich uskutočnenie len o niekoľko mesiacov neskôr by nebolo bývalo možné, čo by pre GNA znamenalo oneskorenie a dodatočné náklady.

| (58) | Okrem toho holandské orgány uvádzajú, že všetky tieto náklady boli uvedené v podnikateľskom pláne a že sa neobjavili žiadne nové nákladové prvky, ktoré by neboli ostatným akcionárom GNA známe. |
| --- | --- |

(58)

Okrem toho holandské orgány uvádzajú, že všetky tieto náklady boli uvedené v podnikateľskom pláne a že sa neobjavili žiadne nové nákladové prvky, ktoré by neboli ostatným akcionárom GNA známe.

| (59) | Na podporu týchto tvrdení mesto Amsterdam predložilo správu z 18. januára 2007 vypracovanú účtovnou firmou Deloitte, v ktorej sa kontroluje splatenie vynaložených predinvestícií. V tejto správe sa uvádza, že podnik GNA ku koncu roku 2006 úplne uhradil uvedené predinvestície v celkovej výške [...] EUR spolu s úrokom. Holandské orgány informovali Komisiu o tom, že použitá úroková miera (45) predstavovala v súlade s holandským právom (46) [...] %. Úrok predstavoval [...] EUR a GNA ho zaplatil dňa [...]. |
| --- | --- |

(59)

Na podporu týchto tvrdení mesto Amsterdam predložilo správu z 18. januára 2007 vypracovanú účtovnou firmou Deloitte, v ktorej sa kontroluje splatenie vynaložených predinvestícií. V tejto správe sa uvádza, že podnik GNA ku koncu roku 2006 úplne uhradil uvedené predinvestície v celkovej výške [...] EUR spolu s úrokom. Holandské orgány informovali Komisiu o tom, že použitá úroková miera (45) predstavovala v súlade s holandským právom (46) [...] %. Úrok predstavoval [...] EUR a GNA ho zaplatil dňa [...].

| (60) | Okrem toho holandské orgány nepovažujú svoje vlastné štúdie realizovateľnosti za súčasť predinvestícií. Podľa nich by všetci prezieraví investori na trhu uskutočnili takéto štúdie. Holandské orgány tvrdia, že tieto štúdie nemohli zmierniť ani odstrániť určité počiatočné riziká pre ostatných akcionárov GNA, pretože ostatní potenciálni akcionári sa mali spoliehať aj na svoje vlastné hodnotenie a posudzovať svoje vlastné riziká a výhody vyplývajúce z projektu. |
| --- | --- |

(60)

Okrem toho holandské orgány nepovažujú svoje vlastné štúdie realizovateľnosti za súčasť predinvestícií. Podľa nich by všetci prezieraví investori na trhu uskutočnili takéto štúdie. Holandské orgány tvrdia, že tieto štúdie nemohli zmierniť ani odstrániť určité počiatočné riziká pre ostatných akcionárov GNA, pretože ostatní potenciálni akcionári sa mali spoliehať aj na svoje vlastné hodnotenie a posudzovať svoje vlastné riziká a výhody vyplývajúce z projektu.

| (61) | Podobne boli štúdie realizovateľnosti, ktoré ostatnými akcionármi GNA (napríklad ING RE alebo Reggefiber) uskutočnili ešte pred investovaním do GNA, financované príslušnými stranami bez toho, aby ich účtovali ďalej GNA. |
| --- | --- |

(61)

Podobne boli štúdie realizovateľnosti, ktoré ostatnými akcionármi GNA (napríklad ING RE alebo Reggefiber) uskutočnili ešte pred investovaním do GNA, financované príslušnými stranami bez toho, aby ich účtovali ďalej GNA.

| (62) | Preto holandské orgány tvrdia, že sa predbežné pochybnosti Komisie týkajúce sa „koexistencie“ a „rovnakých podmienok“ v súvislosti s predinvestíciami mesta Amsterdam odstránili prostredníctvom uvedených vysvetlení a tým, že podnik GNA uhradil uvedené náklady na predinvestície. |
| --- | --- |

(62)

Preto holandské orgány tvrdia, že sa predbežné pochybnosti Komisie týkajúce sa „koexistencie“ a „rovnakých podmienok“ v súvislosti s predinvestíciami mesta Amsterdam odstránili prostredníctvom uvedených vysvetlení a tým, že podnik GNA uhradil uvedené náklady na predinvestície.

| (63) | V súvislosti s podnikateľským plánom GNA holandské orgány tvrdia, že investície verejných orgánov spĺňajú zásadu investora v trhovom hospodárstve, ak sa realizujú za rovnakých podmienok, ako investície súkromných investorov. Prítomnosť súkromných investorov by mala zaručovať, že projekt sa realizuje za trhových podmienok. Preto holandské orgány argumentujú tým, že nebolo nevyhnutné, aby Komisia analyzovala podnikateľský plán GNA. |
| --- | --- |

(63)

V súvislosti s podnikateľským plánom GNA holandské orgány tvrdia, že investície verejných orgánov spĺňajú zásadu investora v trhovom hospodárstve, ak sa realizujú za rovnakých podmienok, ako investície súkromných investorov. Prítomnosť súkromných investorov by mala zaručovať, že projekt sa realizuje za trhových podmienok. Preto holandské orgány argumentujú tým, že nebolo nevyhnutné, aby Komisia analyzovala podnikateľský plán GNA.

| (64) | Po druhé, holandské orgány sa domnievajú, že všetky predpoklady v podnikateľskom pláne GNA neboli optimistické, ale skôr konzervatívne. |
| --- | --- |

(64)

Po druhé, holandské orgány sa domnievajú, že všetky predpoklady v podnikateľskom pláne GNA neboli optimistické, ale skôr konzervatívne.

| (65) | Pokiaľ ide o konkrétnejšie finančné ukazovatele v podnikateľskom pláne, Komisia v rozhodnutí o začatí konania porovnávala cieľové finančné ukazovatele s príslušnými verejne dostupnými porovnateľnými údajmi, konkrétne s váženými priemernými kapitálovými nákladmi (ďalej len „WACC“) (47) podobných podnikov (48). Komisia dospela k predbežnému záveru, že celkovo sa cieľové finančné ukazovatele GNA nezdajú byť nereálnymi, ale sú značne závislé od dosiahnutia kľúčových faktorov úspechu. Okrem toho Komisia uviedla, že prognózy pre kľúčové faktory úspechu podnikateľského plánu sú pravdepodobne veľmi neurčité vďaka novosti amsterdamského projektu vzhľadom na použitú technológiu (technológia optických vláken), podnikateľský model (trojvrstvový model), obmedzený rozsah projektu (a teda len obmedzené úspory z rozsahu) a očakávaný dopyt zákazníkov po širokopásmových službách. |
| --- | --- |

(65)

Pokiaľ ide o konkrétnejšie finančné ukazovatele v podnikateľskom pláne, Komisia v rozhodnutí o začatí konania porovnávala cieľové finančné ukazovatele s príslušnými verejne dostupnými porovnateľnými údajmi, konkrétne s váženými priemernými kapitálovými nákladmi (ďalej len „WACC“) (47) podobných podnikov (48). Komisia dospela k predbežnému záveru, že celkovo sa cieľové finančné ukazovatele GNA nezdajú byť nereálnymi, ale sú značne závislé od dosiahnutia kľúčových faktorov úspechu. Okrem toho Komisia uviedla, že prognózy pre kľúčové faktory úspechu podnikateľského plánu sú pravdepodobne veľmi neurčité vďaka novosti amsterdamského projektu vzhľadom na použitú technológiu (technológia optických vláken), podnikateľský model (trojvrstvový model), obmedzený rozsah projektu (a teda len obmedzené úspory z rozsahu) a očakávaný dopyt zákazníkov po širokopásmových službách.

| (66) | Holandské orgány argumentujú tým, že vnútorná miera návratnosti (49) projektu sa nemôže porovnávať s hodnotami WACC vertikálne integrovaných prevádzkovateľov, ako to urobila Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania, keďže tieto hodnoty zahŕňajú riziko všetkých troch vrstiev, v ktorých títo prevádzkovatelia sietí pôsobia. Naopak, GNA investuje len do pasívnej siete, ktorá má predpokladanú ekonomickú životnosť 30 rokov (alebo aj viac) a vykazuje viac podobností s investíciami do infraštruktúry, od ktorej investori vo všeobecnosti očakávajú nižšiu mieru návratnosti. |
| --- | --- |

(66)

Holandské orgány argumentujú tým, že vnútorná miera návratnosti (49) projektu sa nemôže porovnávať s hodnotami WACC vertikálne integrovaných prevádzkovateľov, ako to urobila Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania, keďže tieto hodnoty zahŕňajú riziko všetkých troch vrstiev, v ktorých títo prevádzkovatelia sietí pôsobia. Naopak, GNA investuje len do pasívnej siete, ktorá má predpokladanú ekonomickú životnosť 30 rokov (alebo aj viac) a vykazuje viac podobností s investíciami do infraštruktúry, od ktorej investori vo všeobecnosti očakávajú nižšiu mieru návratnosti.

| (67) | V súvislosti s cieľovou mierou penetrácie Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania dospela na základe dostupných údajov k predbežnému záveru, že dosiahnutie miery penetrácie vo výške aspoň [...] % pre „minimálny scenár“ GNA sa zdá byť optimistické. Okrem toho cieľová hodnota miery penetrácie [...] % všetkých domácností po [...] mesiacoch sa zdá byť veľmi ambiciózna a jej dosiahnutie bude možné len prostredníctvom masívnej stratégie „penetračných cien“, vďaka ktorej si existujúci zákazníci iných prevádzkovateľov zvolia sieť GNA. |
| --- | --- |

(67)

V súvislosti s cieľovou mierou penetrácie Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania dospela na základe dostupných údajov k predbežnému záveru, že dosiahnutie miery penetrácie vo výške aspoň [...] % pre „minimálny scenár“ GNA sa zdá byť optimistické. Okrem toho cieľová hodnota miery penetrácie [...] % všetkých domácností po [...] mesiacoch sa zdá byť veľmi ambiciózna a jej dosiahnutie bude možné len prostredníctvom masívnej stratégie „penetračných cien“, vďaka ktorej si existujúci zákazníci iných prevádzkovateľov zvolia sieť GNA.

| (68) | Holandské orgány tvrdia, že v Holandsku už existuje niekoľko veľmi úspešných projektov s optickými vláknami, kde optické siete môžu dosahovať vysoké miery penetrácie. Napríklad v súvislosti s mestami Nuenen a Hillegom uvádzajú, že miera penetrácie optických sietí dosiahla po jednom roku prevádzky hodnotu vyššiu než 80 %. Okrem toho holandské orgány uvádzajú, že súčasné miery penetrácie širokopásmových sietí nie sú pre tento prípad relevantné: služby poskytované prostredníctvom optických sietí je potrebné považovať za nový trh v porovnaní so súčasnými širokopásmovými ponukami existujúcich prevádzkovateľov. Preto sa miery penetrácie súčasných širokopásmových sietí nemôžu použiť ako referenčné hodnoty. Okrem toho holandské orgány tvrdia, že vzniká množstvo nových služieb a aplikácií (50), ktoré vyžadujú symetrické vysokorýchlostné pripojenia, ktoré možno dosiahnuť len prostredníctvom siete FttH. Na základe týchto argumentov holandské orgány zdôrazňujú, že dosiahnutie miery penetrácie približne [...] % v oblasti Amsterdamu, kde sa sieť zavedie v priebehu [...], je nielen reálne, ale môže sa v skutočnosti považovať za konzervatívny cieľ. |
| --- | --- |

(68)

Holandské orgány tvrdia, že v Holandsku už existuje niekoľko veľmi úspešných projektov s optickými vláknami, kde optické siete môžu dosahovať vysoké miery penetrácie. Napríklad v súvislosti s mestami Nuenen a Hillegom uvádzajú, že miera penetrácie optických sietí dosiahla po jednom roku prevádzky hodnotu vyššiu než 80 %. Okrem toho holandské orgány uvádzajú, že súčasné miery penetrácie širokopásmových sietí nie sú pre tento prípad relevantné: služby poskytované prostredníctvom optických sietí je potrebné považovať za nový trh v porovnaní so súčasnými širokopásmovými ponukami existujúcich prevádzkovateľov. Preto sa miery penetrácie súčasných širokopásmových sietí nemôžu použiť ako referenčné hodnoty. Okrem toho holandské orgány tvrdia, že vzniká množstvo nových služieb a aplikácií (50), ktoré vyžadujú symetrické vysokorýchlostné pripojenia, ktoré možno dosiahnuť len prostredníctvom siete FttH. Na základe týchto argumentov holandské orgány zdôrazňujú, že dosiahnutie miery penetrácie približne [...] % v oblasti Amsterdamu, kde sa sieť zavedie v priebehu [...], je nielen reálne, ale môže sa v skutočnosti považovať za konzervatívny cieľ.

| (69) | Vzhľadom na veľkoobchodné ceny, ktoré GNA účtuje veľkoobchodnému prevádzkovateľovi, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania tvrdí, že odborníci sa síce prikláňajú k názoru, že optické siete vyžadujú nižšie prevádzkové náklady než súčasné medené a káblové siete, ale že veľkoobchodné ceny GNA sú predsa ešte podstatne nižšie než ceny vyplývajúce z trhových údajov. |
| --- | --- |

(69)

Vzhľadom na veľkoobchodné ceny, ktoré GNA účtuje veľkoobchodnému prevádzkovateľovi, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania tvrdí, že odborníci sa síce prikláňajú k názoru, že optické siete vyžadujú nižšie prevádzkové náklady než súčasné medené a káblové siete, ale že veľkoobchodné ceny GNA sú predsa ešte podstatne nižšie než ceny vyplývajúce z trhových údajov.

| (70) | Holandské orgány poznamenávajú, že optické siete vyžadujú nižšie prevádzkové náklady a majú dlhšiu ekonomickú životnosť než existujúce siete. Preto sú možné nižšie veľkoobchodné ceny v porovnaní s údajmi o existujúcich sieťach. Toto zvýhodnenie v oblasti nákladov poskytuje dostatočný priestor na relatívne nízke veľkoobchodné ceny v porovnaní s cenami pre súčasné medené siete. |
| --- | --- |

(70)

Holandské orgány poznamenávajú, že optické siete vyžadujú nižšie prevádzkové náklady a majú dlhšiu ekonomickú životnosť než existujúce siete. Preto sú možné nižšie veľkoobchodné ceny v porovnaní s údajmi o existujúcich sieťach. Toto zvýhodnenie v oblasti nákladov poskytuje dostatočný priestor na relatívne nízke veľkoobchodné ceny v porovnaní s cenami pre súčasné medené siete.

| (71) | V súvislosti so spoľahlivosťou odhadovaných investičných nákladov Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zistila, že referenčné hodnoty naznačujú, že kapitálové výdavky na jedno pripojenie plánované podnikom GNA sa zdajú byť nižšie v porovnaní s trhovými informáciami z iných zdrojov. |
| --- | --- |

(71)

V súvislosti so spoľahlivosťou odhadovaných investičných nákladov Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zistila, že referenčné hodnoty naznačujú, že kapitálové výdavky na jedno pripojenie plánované podnikom GNA sa zdajú byť nižšie v porovnaní s trhovými informáciami z iných zdrojov.

| (72) | Holandské orgány tvrdia, že realizovateľnosť plánovaných investičných nákladov podporuje topológia a charakteristiky zemepisnej oblasti, kde sa sieť buduje: príslušné oblasti v Amsterdame majú vysokú hustotu obyvateľstva a veľa novovybudovaných alebo zrekonštruovaných budov s viacerými domácnosťami, čo pomáha znižovať náklady na využívanie siete na každú domácnosť. |
| --- | --- |

(72)

Holandské orgány tvrdia, že realizovateľnosť plánovaných investičných nákladov podporuje topológia a charakteristiky zemepisnej oblasti, kde sa sieť buduje: príslušné oblasti v Amsterdame majú vysokú hustotu obyvateľstva a veľa novovybudovaných alebo zrekonštruovaných budov s viacerými domácnosťami, čo pomáha znižovať náklady na využívanie siete na každú domácnosť.

| (73) | Čo sa týka výpočtu zostatkovej hodnoty siete, holandské orgány tvrdia, že odhad v podnikateľskom pláne GNA je reálny, keďže ekonomická životnosť optických sietí môže predstavovať 30 alebo aj viac rokov. V tomto časovom rámci nebudú potrebné žiadne väčšie dodatočné investície, ani náklady na údržbu, na rozdiel od existujúcich medených a káblových sietí. Okrem toho holandské orgány argumentujú tým, že vybudovaná sieť bude mať značnú „strategickú hodnotu“ vďaka „charakteristikám prirodzeného monopolu prístupových optických sietí“, z ktorých bude podnik GNA profitovať, keďže je na tomto trhu prvý. |
| --- | --- |

(73)

Čo sa týka výpočtu zostatkovej hodnoty siete, holandské orgány tvrdia, že odhad v podnikateľskom pláne GNA je reálny, keďže ekonomická životnosť optických sietí môže predstavovať 30 alebo aj viac rokov. V tomto časovom rámci nebudú potrebné žiadne väčšie dodatočné investície, ani náklady na údržbu, na rozdiel od existujúcich medených a káblových sietí. Okrem toho holandské orgány argumentujú tým, že vybudovaná sieť bude mať značnú „strategickú hodnotu“ vďaka „charakteristikám prirodzeného monopolu prístupových optických sietí“, z ktorých bude podnik GNA profitovať, keďže je na tomto trhu prvý.

| (74) | Holandské orgány ďalej uviedli pripomienky k predbežnému záveru Komisie, podľa ktorého sa všetky predpoklady v podnikateľskom pláne zdajú byť optimistické, pričom existuje vysoký stupeň citlivosti pre úspešnosť projektu, ak sa nedosiahne čo len jeden cieľ (napríklad miera penetrácie). |
| --- | --- |

(74)

Holandské orgány ďalej uviedli pripomienky k predbežnému záveru Komisie, podľa ktorého sa všetky predpoklady v podnikateľskom pláne zdajú byť optimistické, pričom existuje vysoký stupeň citlivosti pre úspešnosť projektu, ak sa nedosiahne čo len jeden cieľ (napríklad miera penetrácie).

| (75) | V tejto súvislosti holandské orgány dali preskúmať realizovateľnosť predpokladov a potvrdili ju správou spoločnosti Stratix Consulting a Delftskej technickej univerzity (51). Správa posudzovala aj realizovateľnosť plánovanej miery penetrácie GNA. Na základe analýzy podobných projektov v Európe a mimo Európy a predovšetkým v Holandsku, ktoré uvádzali aj odhad budúceho dopytu po širokopásmových symetrických sieťach na trhu (napr. po optických sieťach), sa v správe uvádza, že hodnoty miery penetrácie plánované podnikom GNA sa môžu považovať za konzervatívny odhad. Okrem toho sa v správe tvrdí, že z dôvodu zvýšeného trhového dopytu po službách, ktoré sa môžu poskytovať len prostredníctvom optickej siete, a tiež vďaka prokonkurenčnému charakteru otvorenej infraštruktúry sa môže dopyt po optických sieťach vyvíjať ešte rýchlejšie a dosahovať vyššiu úroveň, než sa predpokladalo pred niekoľkými rokmi. |
| --- | --- |

(75)

V tejto súvislosti holandské orgány dali preskúmať realizovateľnosť predpokladov a potvrdili ju správou spoločnosti Stratix Consulting a Delftskej technickej univerzity (51). Správa posudzovala aj realizovateľnosť plánovanej miery penetrácie GNA. Na základe analýzy podobných projektov v Európe a mimo Európy a predovšetkým v Holandsku, ktoré uvádzali aj odhad budúceho dopytu po širokopásmových symetrických sieťach na trhu (napr. po optických sieťach), sa v správe uvádza, že hodnoty miery penetrácie plánované podnikom GNA sa môžu považovať za konzervatívny odhad. Okrem toho sa v správe tvrdí, že z dôvodu zvýšeného trhového dopytu po službách, ktoré sa môžu poskytovať len prostredníctvom optickej siete, a tiež vďaka prokonkurenčnému charakteru otvorenej infraštruktúry sa môže dopyt po optických sieťach vyvíjať ešte rýchlejšie a dosahovať vyššiu úroveň, než sa predpokladalo pred niekoľkými rokmi.

| (76) | Hlavný záver štúdie, s ktorým súhlasia aj holandské orgány, je taký, že investícia mesta Amsterdam je ekonomicky realizovateľná, a preto je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(76)

Hlavný záver štúdie, s ktorým súhlasia aj holandské orgány, je taký, že investícia mesta Amsterdam je ekonomicky realizovateľná, a preto je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

V.2.   Pripomienky k pripomienkam zainteresovaných strán

| (77) | Po prvé, holandské orgány opätovne zdôrazňujú svoje stanovisko, že predbežné pochybnosti Komisie týkajúce sa „koexistencie“ a „rovnakých podmienok“ investícií, ktoré vznikli v dôsledku predinvestícií mesta Amsterdam, boli náležite odstránené tým, že podnik GNA tieto zálohové platby uhradil. Okrem toho tvrdia, že podnikateľský plán GNA je realizovateľný a realistický a že investícia mesta Amsterdam do projektu GNA je preto plne v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(77)

Po prvé, holandské orgány opätovne zdôrazňujú svoje stanovisko, že predbežné pochybnosti Komisie týkajúce sa „koexistencie“ a „rovnakých podmienok“ investícií, ktoré vznikli v dôsledku predinvestícií mesta Amsterdam, boli náležite odstránené tým, že podnik GNA tieto zálohové platby uhradil. Okrem toho tvrdia, že podnikateľský plán GNA je realizovateľný a realistický a že investícia mesta Amsterdam do projektu GNA je preto plne v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

| (78) | Po druhé, holandské orgány opätovne zdôrazňujú, že podľa ich názoru a v súlade s existujúcou judikatúrou (52) a rozhodnutiami Komisie (53) je potrebné považovať významnú účasť súkromných investorov na projekte, ktorá sa realizovala za rovnakých podmienok ako účasť verejného investora, za „nezvratný dôkaz“ toho, že sa dodržiava zásada investora v trhovom hospodárstve a že tu nejde o štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(78)

Po druhé, holandské orgány opätovne zdôrazňujú, že podľa ich názoru a v súlade s existujúcou judikatúrou (52) a rozhodnutiami Komisie (53) je potrebné považovať významnú účasť súkromných investorov na projekte, ktorá sa realizovala za rovnakých podmienok ako účasť verejného investora, za „nezvratný dôkaz“ toho, že sa dodržiava zásada investora v trhovom hospodárstve a že tu nejde o štátnu pomoc.

| (79) | Holandské orgány s odkazom na nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 (54) uvádzajú, že podnik, ktorého konkurenčné postavenie nemôže byť priamo ovplyvnené príslušným opatrením, nemôže byť pokladaný za zainteresovanú stranu. Preto holandské orgány vyzývajú Komisiu, aby nebrala do úvahy pripomienky spoločností ONO, France Telecom (55) a Com Hem, keďže tieto spoločnosti nie sú aktívne na holandskom a špeciálne na amsterdamskom trhu širokopásmových služieb. |
| --- | --- |

(79)

Holandské orgány s odkazom na nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 (54) uvádzajú, že podnik, ktorého konkurenčné postavenie nemôže byť priamo ovplyvnené príslušným opatrením, nemôže byť pokladaný za zainteresovanú stranu. Preto holandské orgány vyzývajú Komisiu, aby nebrala do úvahy pripomienky spoločností ONO, France Telecom (55) a Com Hem, keďže tieto spoločnosti nie sú aktívne na holandskom a špeciálne na amsterdamskom trhu širokopásmových služieb.

| (80) | Holandské orgány argumentujú tým, že ani jedna zo strán, ktoré predložili pripomienky v tejto veci, nezohľadnila skutočnosť, že už samotná účasť súkromných investorov na investícii je dostatočným dôkazom o dodržaní zásady investora v trhovom hospodárstve. Ďalej uvádzajú, že v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora nebola analýza podnikateľského plánu vzhľadom na účasť týchto súkromných investorov nevyhnutná. |
| --- | --- |

(80)

Holandské orgány argumentujú tým, že ani jedna zo strán, ktoré predložili pripomienky v tejto veci, nezohľadnila skutočnosť, že už samotná účasť súkromných investorov na investícii je dostatočným dôkazom o dodržaní zásady investora v trhovom hospodárstve. Ďalej uvádzajú, že v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora nebola analýza podnikateľského plánu vzhľadom na účasť týchto súkromných investorov nevyhnutná.

| (81) | V súvislosti s tvrdením spoločnosti UPC, že miera penetrácia širokopásmových služieb v oblasti, ktorú má obsluhovať GNA, už dosiahla 65 % a že GNA preto nedosiahne cieľovú mieru penetrácie, holandské orgány argumentujú tým, že trh dostupný pre GNA je omnoho väčší, pretože prostredníctvom siete GNA sa budú zákazníkom poskytovať nielen širokopásmové služby, ale aj služby TV, telefónne a ďalšie nové služby. Pokiaľ ide o percentá vypovedaných zmlúv, ktoré uviedla spoločnosťou UPC na dokreslenie nedostatočného záujmu o služby, ktoré sa môžu poskytovať prostredníctvom siete GNA, holandské orgány tvrdia, že údaje nie sú relevantné, keďže služby v tejto sieti sa začali poskytovať až v marci 2007, a preto z týchto údajov ešte nie je možné vyvodiť žiadne závery (56). |
| --- | --- |

(81)

V súvislosti s tvrdením spoločnosti UPC, že miera penetrácia širokopásmových služieb v oblasti, ktorú má obsluhovať GNA, už dosiahla 65 % a že GNA preto nedosiahne cieľovú mieru penetrácie, holandské orgány argumentujú tým, že trh dostupný pre GNA je omnoho väčší, pretože prostredníctvom siete GNA sa budú zákazníkom poskytovať nielen širokopásmové služby, ale aj služby TV, telefónne a ďalšie nové služby. Pokiaľ ide o percentá vypovedaných zmlúv, ktoré uviedla spoločnosťou UPC na dokreslenie nedostatočného záujmu o služby, ktoré sa môžu poskytovať prostredníctvom siete GNA, holandské orgány tvrdia, že údaje nie sú relevantné, keďže služby v tejto sieti sa začali poskytovať až v marci 2007, a preto z týchto údajov ešte nie je možné vyvodiť žiadne závery (56).

| (82) | Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 79 holandské orgány pochybujú o tom, že je možné ostatné štyri spoločnosti považovať za zainteresované strany. Tvrdia, že tieto strany predložili len všeobecné pripomienky, ktoré nie sú dôležité pre posúdenie príslušného opatrenia. Preto holandské orgány nepovažujú za potrebné reagovať na tieto pripomienky. Holandské orgány takisto nekomentujú pripomienky zainteresovaných strán vo veci zlučiteľnosti prípadnej štátnej pomoci obsiahnutej v opatrení. Podľa nich nie je v tomto prípade potrebné posudzovať zlučiteľnosť, keďže opatrenie neobsahuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(82)

Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 79 holandské orgány pochybujú o tom, že je možné ostatné štyri spoločnosti považovať za zainteresované strany. Tvrdia, že tieto strany predložili len všeobecné pripomienky, ktoré nie sú dôležité pre posúdenie príslušného opatrenia. Preto holandské orgány nepovažujú za potrebné reagovať na tieto pripomienky. Holandské orgány takisto nekomentujú pripomienky zainteresovaných strán vo veci zlučiteľnosti prípadnej štátnej pomoci obsiahnutej v opatrení. Podľa nich nie je v tomto prípade potrebné posudzovať zlučiteľnosť, keďže opatrenie neobsahuje štátnu pomoc.

VI.   POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI

| (83) | Komisia posudzovala, či sa opatrenie môže považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, v ktorom sa uvádza, že „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. Z toho vyplýva, že aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musia byť splnené tieto kumulatívne podmienky: 1. opatrenie musí byť financované zo štátnych prostriedkov a má byť prisúditeľné štátu; 2. musí prinášať podnikom hospodárske zvýhodnenie; 3. toto zvýhodnenie musí byť selektívne a narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže; 4. opatrenie musí vplývať na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(83)

Komisia posudzovala, či sa opatrenie môže považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, v ktorom sa uvádza, že „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. Z toho vyplýva, že aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musia byť splnené tieto kumulatívne podmienky: 1. opatrenie musí byť financované zo štátnych prostriedkov a má byť prisúditeľné štátu; 2. musí prinášať podnikom hospodárske zvýhodnenie; 3. toto zvýhodnenie musí byť selektívne a narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže; 4. opatrenie musí vplývať na obchod medzi členskými štátmi.

| (84) | Pri posudzovaní opatrenia sa musia zohľadňovať trhové súvislosti. Odvetvie elektronických komunikácií je v Európe liberalizované už niekoľko rokov. Predovšetkým investície do širokopásmových sietí v tzv. „čiernych oblastiach“, kde sa poskytujú rozličné širokopásmové služby prostredníctvom minimálne dvoch konkurenčných infraštruktúr (ako sú telefónne a káblové televízne siete) (57), v prvom rade zabezpečujú súkromné spoločnosti. Politika Komisie v tejto oblasti musí byť prísnejšia vzhľadom na projekty využívajúce verejné financie v týchto oblastiach z dôvodu rušivých účinkov na podnikanie súkromných prevádzkovateľov (58). |
| --- | --- |

(84)

Pri posudzovaní opatrenia sa musia zohľadňovať trhové súvislosti. Odvetvie elektronických komunikácií je v Európe liberalizované už niekoľko rokov. Predovšetkým investície do širokopásmových sietí v tzv. „čiernych oblastiach“, kde sa poskytujú rozličné širokopásmové služby prostredníctvom minimálne dvoch konkurenčných infraštruktúr (ako sú telefónne a káblové televízne siete) (57), v prvom rade zabezpečujú súkromné spoločnosti. Politika Komisie v tejto oblasti musí byť prísnejšia vzhľadom na projekty využívajúce verejné financie v týchto oblastiach z dôvodu rušivých účinkov na podnikanie súkromných prevádzkovateľov (58).

VI.1.   Štátne prostriedky

| (85) | Po prvé, treba posúdiť, či je opatrenia priamo, alebo nepriamo financované zo štátnych prostriedkov a prisúditeľné štátu (59). |
| --- | --- |

(85)

Po prvé, treba posúdiť, či je opatrenia priamo, alebo nepriamo financované zo štátnych prostriedkov a prisúditeľné štátu (59).

| (86) | V tomto prípade mesto Amsterdam investovalo 6 miliónov EUR do podnikového partnerstva GNA. Keďže mesto sa musí považovať za zástupcu štátu, investícia sa musí považovať za investíciu realizovanú zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES (60). Holandské orgány nespochybnili existenciu štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(86)

V tomto prípade mesto Amsterdam investovalo 6 miliónov EUR do podnikového partnerstva GNA. Keďže mesto sa musí považovať za zástupcu štátu, investícia sa musí považovať za investíciu realizovanú zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES (60). Holandské orgány nespochybnili existenciu štátnych prostriedkov.

VI.2.   Zvýhodnenie

VI.2.1.   Zásada investovania v trhovom hospodárstve

| (87) | Na stanovenie toho, či finančná investícia štátu do podniku prináša zvýhodnenie v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, uplatňuje Komisia v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora zásadu investora v trhovom hospodárstve. Podľa tejto zásady transakcia nepredstavuje štátnu pomoc, ak sa realizuje súčasne a za rovnakých podmienok, ktoré by boli prijateľné pre súkromného investora pôsobiaceho za bežných trhových podmienok (61). |
| --- | --- |

(87)

Na stanovenie toho, či finančná investícia štátu do podniku prináša zvýhodnenie v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, uplatňuje Komisia v súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora zásadu investora v trhovom hospodárstve. Podľa tejto zásady transakcia nepredstavuje štátnu pomoc, ak sa realizuje súčasne a za rovnakých podmienok, ktoré by boli prijateľné pre súkromného investora pôsobiaceho za bežných trhových podmienok (61).

| (88) | Podľa ustálenej judikatúry sa kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytol podniku za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, nemôže považovať za štátnu pomoc. Ak však investícia verejného investora nemá žiadnu perspektívu výnosov, ani dlhodobú, musí sa považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES (62). |
| --- | --- |

(88)

Podľa ustálenej judikatúry sa kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytol podniku za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, nemôže považovať za štátnu pomoc. Ak však investícia verejného investora nemá žiadnu perspektívu výnosov, ani dlhodobú, musí sa považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES (62).

| (89) | To znamená, že kapitálový príspevok z verejných prostriedkov spĺňa zásadu investora v trhovom hospodárstve a nepredstavujúci štátnu pomoc, ak bol okrem iného poskytnutý súčasne s významným kapitálovým príspevkom zo strany súkromného investora za porovnateľných podmienok (test „koexistencie“) (63). |
| --- | --- |

(89)

To znamená, že kapitálový príspevok z verejných prostriedkov spĺňa zásadu investora v trhovom hospodárstve a nepredstavujúci štátnu pomoc, ak bol okrem iného poskytnutý súčasne s významným kapitálovým príspevkom zo strany súkromného investora za porovnateľných podmienok (test „koexistencie“) (63).

| (90) | V tomto prípade sa investícia mesta Amsterdam realizovala spolu s dvomi súkromnými investormi, konkrétne so spoločnosťami ING RE a Reggefiber. Komisia preto najprv posúdi, či investícia mesta Amsterdam spĺňa zásadu investora v trhovom hospodárstve vďaka tomu, že sa realizovala súčasne s významnou súkromnou investíciou. Za týmto účelom Komisia preskúma tieto kritériá: |
| --- | --- |

(90)

V tomto prípade sa investícia mesta Amsterdam realizovala spolu s dvomi súkromnými investormi, konkrétne so spoločnosťami ING RE a Reggefiber. Komisia preto najprv posúdi, či investícia mesta Amsterdam spĺňa zásadu investora v trhovom hospodárstve vďaka tomu, že sa realizovala súčasne s významnou súkromnou investíciou. Za týmto účelom Komisia preskúma tieto kritériá:

| (91) | Po prvé, musí sa zistiť, či sú títo investori trhovými investormi a či investície súkromných investorov majú skutočný hospodársky význam. Takýto význam sa posúdi v absolútnych hodnotách (významná časť celkových investícií) a vo vzťahu k finančnej sile príslušného súkromného investora. |
| --- | --- |

(91)

Po prvé, musí sa zistiť, či sú títo investori trhovými investormi a či investície súkromných investorov majú skutočný hospodársky význam. Takýto význam sa posúdi v absolútnych hodnotách (významná časť celkových investícií) a vo vzťahu k finančnej sile príslušného súkromného investora.

| (92) | Po druhé, musí sa posúdiť, či investíciu realizovali všetky dotknuté strany súčasne („koexistencia“). |
| --- | --- |

(92)

Po druhé, musí sa posúdiť, či investíciu realizovali všetky dotknuté strany súčasne („koexistencia“).

| (93) | Po tretie, musí sa zistiť, či sú investičné podmienky rovnaké pre všetkých účastníkov. |
| --- | --- |

(93)

Po tretie, musí sa zistiť, či sú investičné podmienky rovnaké pre všetkých účastníkov.

| (94) | Po štvrté, v prípadoch, keď štát, ostatní investori alebo príjemca udržiavajú iné vzťahy mimo tejto investície (napríklad prostredníctvom sprievodného listu poskytujúceho záruku štátu), môžu vzniknúť dôvody na pochybnosti o tom, či v takomto prípade stačí samotná rovnosť investičných podmienok (64). |
| --- | --- |

(94)

Po štvrté, v prípadoch, keď štát, ostatní investori alebo príjemca udržiavajú iné vzťahy mimo tejto investície (napríklad prostredníctvom sprievodného listu poskytujúceho záruku štátu), môžu vzniknúť dôvody na pochybnosti o tom, či v takomto prípade stačí samotná rovnosť investičných podmienok (64).

| (95) | Z týchto dôvodov Komisia preskúma aj podnikateľský plán GNA, predovšetkým vzhľadom na tvrdenia sťažovateľa LibertyGlobal/UPC a ďalších zainteresovaných strán, ktoré uviedli, že vybudovanie siete GNA nie je realizovateľným podnikateľským projektom. |
| --- | --- |

(95)

Z týchto dôvodov Komisia preskúma aj podnikateľský plán GNA, predovšetkým vzhľadom na tvrdenia sťažovateľa LibertyGlobal/UPC a ďalších zainteresovaných strán, ktoré uviedli, že vybudovanie siete GNA nie je realizovateľným podnikateľským projektom.

VI.2.2.   Posúdenie opatrenia na základe zásady investora v trhovom hospodárstve

VI.2.2.1.   Významná účasť súkromných investorov

| (96) | Ako Komisia uznala v rozhodnutí o začatí konania (65), môžu sa obidve spoločnosti ING RE a Reggefiber bez akýchkoľvek pochybností považovať za „súkromných investorov“ (66). Okrem toho, podnikateľské záujmy obidvoch spoločností sa zhodujú s projektom realizovaným podnikom GNA. Spoločnosť ING RE je aktívna v oblasti investovania do nehnuteľností a infraštruktúry a Reggefiber sa podieľa na viacerých projektoch v oblasti optických sietí v Holandsku. Komisia ďalej uvádza, že títo dvaja investori môžu priniesť rozličné typy skúseností, ktorými prispejú k úspechu projektu. |
| --- | --- |

(96)

Ako Komisia uznala v rozhodnutí o začatí konania (65), môžu sa obidve spoločnosti ING RE a Reggefiber bez akýchkoľvek pochybností považovať za „súkromných investorov“ (66). Okrem toho, podnikateľské záujmy obidvoch spoločností sa zhodujú s projektom realizovaným podnikom GNA. Spoločnosť ING RE je aktívna v oblasti investovania do nehnuteľností a infraštruktúry a Reggefiber sa podieľa na viacerých projektoch v oblasti optických sietí v Holandsku. Komisia ďalej uvádza, že títo dvaja investori môžu priniesť rozličné typy skúseností, ktorými prispejú k úspechu projektu.

| (97) | V absolútnych hodnotách investujú tieto spoločnosti značnú sumu (každá po 3 milióny EUR) do podnikového partnerstva GNA. Aj keď investícia vo výške 3 miliónov EUR je vzhľadom na finančnú silu spoločností ING RE a Reggefiber v relatívnych hodnotách malou investíciou, vo vzťahu k celkovému kapitálu GNA a kapitálovému príspevku mesta Amsterdam však ide nepochybne o významnú investíciu. |
| --- | --- |

(97)

V absolútnych hodnotách investujú tieto spoločnosti značnú sumu (každá po 3 milióny EUR) do podnikového partnerstva GNA. Aj keď investícia vo výške 3 miliónov EUR je vzhľadom na finančnú silu spoločností ING RE a Reggefiber v relatívnych hodnotách malou investíciou, vo vzťahu k celkovému kapitálu GNA a kapitálovému príspevku mesta Amsterdam však ide nepochybne o významnú investíciu.

| (98) | Spolu sa títo dvaja súkromní investori podieľajú na celkovom kapitáli jednou tretinou. V súvislosti s týmto projektom je tento podiel – hoci nedáva týmto dvom spoločnostiam právo na kontrolu GNA – významnou časťou celkových investícií. Komisia preto považuje ING RE a Reggefiber za významných akcionárov GNA. Najväčší samostatný akcionár (mesto Amsterdam) vlastní 33 % celkového kapitálu GNA. Každá zo spoločností ING RE a Reggefiber má rovnaký podiel predstavujúci polovicu podielu najväčšieho samostatného akcionára; spolu majú teda rovnaký podiel ako mesto. Ostatní akcionári, päť bytových spoločností, vlastnia menšie podiely než ING RE a Reggefiber. Z toho vyplýva, že v GNA neexistuje žiadny samostatný akcionár schopný uplatňovať väčšinovú kontrolu nad týmto podnikom. Títo dvaja súkromní investori môžu byť okrem toho každý zvlášť, a ešte viac spoločne, kľúčovými subjektmi pri vytváraní kontrolujúcej väčšiny v rámci GNA (67). |
| --- | --- |

(98)

Spolu sa títo dvaja súkromní investori podieľajú na celkovom kapitáli jednou tretinou. V súvislosti s týmto projektom je tento podiel – hoci nedáva týmto dvom spoločnostiam právo na kontrolu GNA – významnou časťou celkových investícií. Komisia preto považuje ING RE a Reggefiber za významných akcionárov GNA. Najväčší samostatný akcionár (mesto Amsterdam) vlastní 33 % celkového kapitálu GNA. Každá zo spoločností ING RE a Reggefiber má rovnaký podiel predstavujúci polovicu podielu najväčšieho samostatného akcionára; spolu majú teda rovnaký podiel ako mesto. Ostatní akcionári, päť bytových spoločností, vlastnia menšie podiely než ING RE a Reggefiber. Z toho vyplýva, že v GNA neexistuje žiadny samostatný akcionár schopný uplatňovať väčšinovú kontrolu nad týmto podnikom. Títo dvaja súkromní investori môžu byť okrem toho každý zvlášť, a ešte viac spoločne, kľúčovými subjektmi pri vytváraní kontrolujúcej väčšiny v rámci GNA (67).

| (99) | Komisia ďalej upozorňuje na to, že podľa holandského podnikového práva jedna tretina akcií postačuje na vytvorenie blokujúcej menšiny pri každom dôležitom rozhodnutí GNA. Títo dvaja súkromní investori teda môžu spoločne vytvoriť blokujúcu menšinu. |
| --- | --- |

(99)

Komisia ďalej upozorňuje na to, že podľa holandského podnikového práva jedna tretina akcií postačuje na vytvorenie blokujúcej menšiny pri každom dôležitom rozhodnutí GNA. Títo dvaja súkromní investori teda môžu spoločne vytvoriť blokujúcu menšinu.

| (100) | To znamená, že obidve spoločnosti ING RE a Reggefiber sú trhovými investormi, ktorých investície vzhľadom na akcionársku štruktúru GNA majú v absolútnych, ako aj v relatívnych hodnotách skutočný hospodársky význam. |
| --- | --- |

(100)

To znamená, že obidve spoločnosti ING RE a Reggefiber sú trhovými investormi, ktorých investície vzhľadom na akcionársku štruktúru GNA majú v absolútnych, ako aj v relatívnych hodnotách skutočný hospodársky význam.

VI.2.2.2.   Koexistencia

| (101) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania (68) Komisia uznáva, že z formálneho hľadiska mesto investovalo do podnikového partnerstva GNA súčasne so súkromnými investormi, ale vyjadrila určité predbežné pochybnosti o faktickej koexistencii investícií všetkých akcionárov GNA, keďže mesto vyvinulo iniciatívu a realizovala investície ešte pred uzavretím konečnej dohody so všetkými ostatnými investormi. |
| --- | --- |

(101)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania (68) Komisia uznáva, že z formálneho hľadiska mesto investovalo do podnikového partnerstva GNA súčasne so súkromnými investormi, ale vyjadrila určité predbežné pochybnosti o faktickej koexistencii investícií všetkých akcionárov GNA, keďže mesto vyvinulo iniciatívu a realizovala investície ešte pred uzavretím konečnej dohody so všetkými ostatnými investormi.

| (102) | Komisia upozornila na to, že mesto Amsterdam dalo v rokoch 2003 a 2004 vypracovať viaceré štúdie na prípravu projektu. Okrem toho uskutočnilo iniciatívy, ktoré sa zdajú byť viac než prípravnými krokmi. Napriek skutočnosti, že žiadny súkromný investor nedal svoj jednoznačný prísľub, mesto zverejnilo a zorganizovalo verejné súťaže, a dokonca rokovalo o zmluvách na vybudovanie a prevádzkovanie siete. Ďalej financovalo určité výkopové práce a zakúpilo software na výstavbu siete. |
| --- | --- |

(102)

Komisia upozornila na to, že mesto Amsterdam dalo v rokoch 2003 a 2004 vypracovať viaceré štúdie na prípravu projektu. Okrem toho uskutočnilo iniciatívy, ktoré sa zdajú byť viac než prípravnými krokmi. Napriek skutočnosti, že žiadny súkromný investor nedal svoj jednoznačný prísľub, mesto zverejnilo a zorganizovalo verejné súťaže, a dokonca rokovalo o zmluvách na vybudovanie a prevádzkovanie siete. Ďalej financovalo určité výkopové práce a zakúpilo software na výstavbu siete.

| (103) | Holandské orgány poskytli po začatí formálneho zisťovania ďalšie informácie (overené spoločnosťou Deloitte) o predinvestíciách a ich úhrade. Podľa správy o audite vypracovanej spoločnosťou Deloitte predstavovali vopred investované prostriedky akcionárov GNA celkovo sumu [...] EUR, zatiaľ čo celkové predinvestície tvorili [...] EUR. Zvyšná suma [...] EUR bola spočiatku financované len mestom (69). |
| --- | --- |

(103)

Holandské orgány poskytli po začatí formálneho zisťovania ďalšie informácie (overené spoločnosťou Deloitte) o predinvestíciách a ich úhrade. Podľa správy o audite vypracovanej spoločnosťou Deloitte predstavovali vopred investované prostriedky akcionárov GNA celkovo sumu [...] EUR, zatiaľ čo celkové predinvestície tvorili [...] EUR. Zvyšná suma [...] EUR bola spočiatku financované len mestom (69).

| (104) | Nové informácie získané počas formálneho zisťovania umožnili Komisii stanoviť tieto skutočnosti: Po prvé, významná časť činností a predinvestícií ([...] EUR) bola explicitne uvedená v súhlasných listoch („letters of intent“) podpísaných budúcimi akcionármi GNA a spolufinancovaná všetkými akcionármi úmerne ich podielu ešte pred založením GNA, keďže všetci partneri podieľajúci sa na projekte považovali za potrebné prispieť k prípravným nákladom GNA na rovnakom základe. |
| --- | --- |

(104)

Nové informácie získané počas formálneho zisťovania umožnili Komisii stanoviť tieto skutočnosti: Po prvé, významná časť činností a predinvestícií ([...] EUR) bola explicitne uvedená v súhlasných listoch („letters of intent“) podpísaných budúcimi akcionármi GNA a spolufinancovaná všetkými akcionármi úmerne ich podielu ešte pred založením GNA, keďže všetci partneri podieľajúci sa na projekte považovali za potrebné prispieť k prípravným nákladom GNA na rovnakom základe.

| (105) | Po druhé, všetky predinvestície (vrátane sumy [...] EUR, ktorú financovalo samotné mesto Amsterdam) boli uvedené v podnikateľskom pláne, o ktorý sa investície opierali. Na tom sa všetci akcionári GNA dohodli. Všetci partneri podieľajúci sa na projekte teda považovali tieto predinvestície za užitočné prípravné kroky na založenie GNA. Podľa holandských orgánov sa akcionári dohodli na tom, že sumu, ktorú pôvodne poskytlo len mesto, GNA uhradí. Inými slovami, konanie mesta nebránilo správaniu ostatných investorov na trhu, ani ho neovplyvňovalo. |
| --- | --- |

(105)

Po druhé, všetky predinvestície (vrátane sumy [...] EUR, ktorú financovalo samotné mesto Amsterdam) boli uvedené v podnikateľskom pláne, o ktorý sa investície opierali. Na tom sa všetci akcionári GNA dohodli. Všetci partneri podieľajúci sa na projekte teda považovali tieto predinvestície za užitočné prípravné kroky na založenie GNA. Podľa holandských orgánov sa akcionári dohodli na tom, že sumu, ktorú pôvodne poskytlo len mesto, GNA uhradí. Inými slovami, konanie mesta nebránilo správaniu ostatných investorov na trhu, ani ho neovplyvňovalo.

| (106) | Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že skutočnosť, že mesto Amsterdam realizovalo určité obmedzené predinvestície pred oficiálnym založením GNA, nespochybňuje dodržanie zásady investora v trhovom hospodárstve vzhľadom na to, že medzi všetkými akcionármi existovala dohoda, že tieto predinvestície budú mestu uhradené. |
| --- | --- |

(106)

Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že skutočnosť, že mesto Amsterdam realizovalo určité obmedzené predinvestície pred oficiálnym založením GNA, nespochybňuje dodržanie zásady investora v trhovom hospodárstve vzhľadom na to, že medzi všetkými akcionármi existovala dohoda, že tieto predinvestície budú mestu uhradené.

VI.2.2.3.   Podmienky

| (107) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania (70) vyjadrila predbežné pochybnosti o tom, či boli investičné podmienky pre všetkých akcionárov rovnaké. Konkrétnejšie, Komisia vyjadrila pochybnosti, či predinvestície realizované mestom Amsterdam mohli odstrániť alebo zmierniť určité počiatočné riziká súvisiace s projektom pre ostatné investujúce strany. |
| --- | --- |

(107)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania (70) vyjadrila predbežné pochybnosti o tom, či boli investičné podmienky pre všetkých akcionárov rovnaké. Konkrétnejšie, Komisia vyjadrila pochybnosti, či predinvestície realizované mestom Amsterdam mohli odstrániť alebo zmierniť určité počiatočné riziká súvisiace s projektom pre ostatné investujúce strany.

| (108) | Tieto predbežné pochybnosti vyplývajú zo skutočnosti, že napriek opakovanej výzve Komisii na predloženie kompletného prehľadu nákladov na predinvestície (71) a napriek určitým informáciam o vyrovnaní medzi Amsterdamom, GNA a jej akcionármi, ktoré holandské orgány predložili, neobjasnilo to v plnej miere všetky aktivity mesta súvisiace s predfinancovaním, vrátane sumy, ktorú mesto Amsterdam skutočne vynaložilo. |
| --- | --- |

(108)

Tieto predbežné pochybnosti vyplývajú zo skutočnosti, že napriek opakovanej výzve Komisii na predloženie kompletného prehľadu nákladov na predinvestície (71) a napriek určitým informáciam o vyrovnaní medzi Amsterdamom, GNA a jej akcionármi, ktoré holandské orgány predložili, neobjasnilo to v plnej miere všetky aktivity mesta súvisiace s predfinancovaním, vrátane sumy, ktorú mesto Amsterdam skutočne vynaložilo.

| (109) | Na základe informácií, ktoré holandské orgány poskytli do začatia konania vo veci formálneho zisťovania, Komisia nebola schopná vypočítať alebo overiť celkovú sumu týchto predinvestícií, pričom odhaduje, že predstavovali približne 1,5 milióna EUR. Ďalej Komisii nebolo celkom jasné, ako sa tieto náklady rozdelili medzi akcionárov a začlenili do podnikateľského plánu GNA. |
| --- | --- |

(109)

Na základe informácií, ktoré holandské orgány poskytli do začatia konania vo veci formálneho zisťovania, Komisia nebola schopná vypočítať alebo overiť celkovú sumu týchto predinvestícií, pričom odhaduje, že predstavovali približne 1,5 milióna EUR. Ďalej Komisii nebolo celkom jasné, ako sa tieto náklady rozdelili medzi akcionárov a začlenili do podnikateľského plánu GNA.

| (110) | Komisia sa predovšetkým obáva, že predinvestície mesta, ktoré boli čiastočne realizované bez výslovnej dohody niektorých ďalších investorov, by mohli zmierniť investičné riziko ďalších investorov a mohli by mať pozitívny účinok na ich ochotu investovať do GNA. Informácie, ktoré predložili holandské orgány po začatí konania vo veci formálneho zisťovania, odstránili tieto predbežné pochybnosti. |
| --- | --- |

(110)

Komisia sa predovšetkým obáva, že predinvestície mesta, ktoré boli čiastočne realizované bez výslovnej dohody niektorých ďalších investorov, by mohli zmierniť investičné riziko ďalších investorov a mohli by mať pozitívny účinok na ich ochotu investovať do GNA. Informácie, ktoré predložili holandské orgány po začatí konania vo veci formálneho zisťovania, odstránili tieto predbežné pochybnosti.

| (111) | Po prvé, ako objasnili informácie poskytnuté holandskými orgánmi v súvislosti s úhradou nákladov na predinvestície a predložená správa o audite, celkové náklady na predinvestície predstavovali sumu [...] EUR rozdelenú na dve časti: na sumu [...] EUR, ktorú rovnako (pari passu) nesú všetci budúci akcionári GNA, ako je uvedené v súhlasných listoch (letters of intent), a na sumu [...] EUR, ktorú spočiatku financovalo len mesto Amsterdam. Všetky tieto náklady, vrátane úroku (72), sa riadne vyúčtovali podniku GNA a zdá sa, že sa nezabudlo na žiadne dodatočné projektové náklady. |
| --- | --- |

(111)

Po prvé, ako objasnili informácie poskytnuté holandskými orgánmi v súvislosti s úhradou nákladov na predinvestície a predložená správa o audite, celkové náklady na predinvestície predstavovali sumu [...] EUR rozdelenú na dve časti: na sumu [...] EUR, ktorú rovnako (pari passu) nesú všetci budúci akcionári GNA, ako je uvedené v súhlasných listoch (letters of intent), a na sumu [...] EUR, ktorú spočiatku financovalo len mesto Amsterdam. Všetky tieto náklady, vrátane úroku (72), sa riadne vyúčtovali podniku GNA a zdá sa, že sa nezabudlo na žiadne dodatočné projektové náklady.

| (112) | Po druhé, všetky náklady súvisiace s predinvestíciami boli od začiatku uvedené v podnikateľskom pláne GNA, pričom sa zdá, že po podpísaní dohody o GNA nevznikli žiadne nové náklady, ktoré by mohli zmeniť podmienky pre ostatných akcionárov. Je to v súlade s vyhlásením, že medzi všetkými akcionármi existovala dohoda o tom, že sa mestu Amsterdam uhradia jeho predinvestície. |
| --- | --- |

(112)

Po druhé, všetky náklady súvisiace s predinvestíciami boli od začiatku uvedené v podnikateľskom pláne GNA, pričom sa zdá, že po podpísaní dohody o GNA nevznikli žiadne nové náklady, ktoré by mohli zmeniť podmienky pre ostatných akcionárov. Je to v súlade s vyhlásením, že medzi všetkými akcionármi existovala dohoda o tom, že sa mestu Amsterdam uhradia jeho predinvestície.

| (113) | Po tretie, tieto iniciatívy a investície nemohli zmierniť riziko súvisiace s projektom pre ostatných akcionárov napriek tomu, že mesto Amsterdam prevzalo vedenie a financovalo časť projektových nákladov vopred. V rozpore s predbežnými pochybnosťami vyjadrenými v rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že predinvestície, ktoré mesto spočiatku realizovalo v obmedzenej miere do stavebných prác a nákupu softwaru, nemohli vzhľadom na svoj charakter a nepatrný finančný význam zmeniť rizikový profil projektu. To isté platí pre predinvestície, ktorých náklady - ako bolo dohodnuté pri podpisovaní súhlasných listov (letters of intent) - budú niesť všetci budúci akcionári. Analýza podnikateľského plánu jasne dokazuje, že podnikateľské riziká investovania do GNA súvisia s úspechom projektu v nasledujúcich rokoch, predovšetkým vzhľadom na vývoj na trhu, a nie s prvými prípravnými krokmi projektu. |
| --- | --- |

(113)

Po tretie, tieto iniciatívy a investície nemohli zmierniť riziko súvisiace s projektom pre ostatných akcionárov napriek tomu, že mesto Amsterdam prevzalo vedenie a financovalo časť projektových nákladov vopred. V rozpore s predbežnými pochybnosťami vyjadrenými v rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že predinvestície, ktoré mesto spočiatku realizovalo v obmedzenej miere do stavebných prác a nákupu softwaru, nemohli vzhľadom na svoj charakter a nepatrný finančný význam zmeniť rizikový profil projektu. To isté platí pre predinvestície, ktorých náklady - ako bolo dohodnuté pri podpisovaní súhlasných listov (letters of intent) - budú niesť všetci budúci akcionári. Analýza podnikateľského plánu jasne dokazuje, že podnikateľské riziká investovania do GNA súvisia s úspechom projektu v nasledujúcich rokoch, predovšetkým vzhľadom na vývoj na trhu, a nie s prvými prípravnými krokmi projektu.

| (114) | Po štvrté, Komisia nesúhlasí s argumentom spoločnosti UPC, že štúdie realizovateľnosti uskutočnené mestom Amsterdam mohli zmierniť riziko pre ostatných akcionárov GNA, pretože sa možno až potom rozhodli investovať do GNA. Komisia pripomína, že každý prezieravý investor by bežne vykonal svoje vlastné hodnotenie stratégie a perspektív budúcej rentability (štúdiu realizovateľnosti) investičného projektu (73) bez toho, aby sa to považovalo za spôsob zmiernenia rizík pre ostatné investujúce strany. Ak by projekt zlyhal, všetky investujúce strany by v každom prípade niesli spoločne straty vyplývajúce z nedostatočne výkonného podniku alebo v najhoršom prípade z konkurzu GNA. |
| --- | --- |

(114)

Po štvrté, Komisia nesúhlasí s argumentom spoločnosti UPC, že štúdie realizovateľnosti uskutočnené mestom Amsterdam mohli zmierniť riziko pre ostatných akcionárov GNA, pretože sa možno až potom rozhodli investovať do GNA. Komisia pripomína, že každý prezieravý investor by bežne vykonal svoje vlastné hodnotenie stratégie a perspektív budúcej rentability (štúdiu realizovateľnosti) investičného projektu (73) bez toho, aby sa to považovalo za spôsob zmiernenia rizík pre ostatné investujúce strany. Ak by projekt zlyhal, všetky investujúce strany by v každom prípade niesli spoločne straty vyplývajúce z nedostatočne výkonného podniku alebo v najhoršom prípade z konkurzu GNA.

| (115) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že všetci akcionári GNA investovali za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

(115)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že všetci akcionári GNA investovali za rovnakých podmienok.

VI.2.2.4.   Iné vzťahy

| (116) | Spoločnosť UPC tvrdí, že rozhodnutie spoločnosti ING RE investovať do projektu GNA sa nezakladá na ekonomických dôvodov, ale skôr na jej marketingovej stratégie zachovať dobré vzťahy s mestom Amsterdam, ktoré je údajne významným obchodným partnerom spoločnosti ING RE. |
| --- | --- |

(116)

Spoločnosť UPC tvrdí, že rozhodnutie spoločnosti ING RE investovať do projektu GNA sa nezakladá na ekonomických dôvodov, ale skôr na jej marketingovej stratégie zachovať dobré vzťahy s mestom Amsterdam, ktoré je údajne významným obchodným partnerom spoločnosti ING RE.

| (117) | Musí sa preveriť, či existujú aj iné vzťahy okrem spolupráce a investičnej dohody, ktoré sú relevantné pre posúdenie toho, či táto investícia spĺňa zásadu investora v trhovom hospodárstve. V tejto súvislosti sa rozhodnutie o začatí konania (74) odvoláva na skutočnosť, že holandské orgány predložili vyhlásenie, v ktorom uvádzajú, že medzi dotknutými stranami neexistujú žiadne iné vzťahy, t. j. vzťahy mimo oznámených dohôd, ktoré sú relevantné pre posúdenie toho, či táto investícia je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(117)

Musí sa preveriť, či existujú aj iné vzťahy okrem spolupráce a investičnej dohody, ktoré sú relevantné pre posúdenie toho, či táto investícia spĺňa zásadu investora v trhovom hospodárstve. V tejto súvislosti sa rozhodnutie o začatí konania (74) odvoláva na skutočnosť, že holandské orgány predložili vyhlásenie, v ktorom uvádzajú, že medzi dotknutými stranami neexistujú žiadne iné vzťahy, t. j. vzťahy mimo oznámených dohôd, ktoré sú relevantné pre posúdenie toho, či táto investícia je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

| (118) | Vlastné vyšetrovanie Komisie a informácie predložené zainteresovanými stranami neodhalili žiadne prvky naznačujúce, že by bolo vyhlásenie holandských orgánov nepravdivé. |
| --- | --- |

(118)

Vlastné vyšetrovanie Komisie a informácie predložené zainteresovanými stranami neodhalili žiadne prvky naznačujúce, že by bolo vyhlásenie holandských orgánov nepravdivé.

| (119) | Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že investícia mesta Amsterdam sa realizovala súčasne a za porovnateľných okolností ako značné kapitálové príspevky súkromných investorov. |
| --- | --- |

(119)

Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že investícia mesta Amsterdam sa realizovala súčasne a za porovnateľných okolností ako značné kapitálové príspevky súkromných investorov.

| (120) | Investícia realizované mestom Amsterdam je preto v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(120)

Investícia realizované mestom Amsterdam je preto v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a nepredstavuje štátnu pomoc.

VI.2.2.5.   Posúdenie podnikateľského plánu

| (121) | Komisia okrem toho posudzovala aj podnikateľský plán GNA, predovšetkým vzhľadom na pochybnosti vyjadrené v jej rozhodnutí o začatí konania a vzhľadom na tvrdenia zainteresovaných strán Liberty Global/UPC, ONO, FT, COM HEM a jednej anonymnej strany (75). |
| --- | --- |

(121)

Komisia okrem toho posudzovala aj podnikateľský plán GNA, predovšetkým vzhľadom na pochybnosti vyjadrené v jej rozhodnutí o začatí konania a vzhľadom na tvrdenia zainteresovaných strán Liberty Global/UPC, ONO, FT, COM HEM a jednej anonymnej strany (75).

| (122) | V rozhodnutí o začatí konania (76), po predbežnej analýze podnikateľského plánu GNA a kritických pripomienok spoločnosti UPC predložených v tejto súvislosti, Komisia dospela k záveru, že nielen cieľové ukazovatele výkonnosti, ale aj všetky predpoklady uvedené v podnikateľskom pláne GNA sa zdajú byť optimistické. Komisia sa ďalej domnieva, že pre úspešnosť projektu existuje vysoký stupeň citlivosti, ak sa nedosiahnu vytýčené ciele (napríklad miera penetrácie), a dokonca ak sa jeden z uvedených predpokladov odchýli od cieľových hodnôt. |
| --- | --- |

(122)

V rozhodnutí o začatí konania (76), po predbežnej analýze podnikateľského plánu GNA a kritických pripomienok spoločnosti UPC predložených v tejto súvislosti, Komisia dospela k záveru, že nielen cieľové ukazovatele výkonnosti, ale aj všetky predpoklady uvedené v podnikateľskom pláne GNA sa zdajú byť optimistické. Komisia sa ďalej domnieva, že pre úspešnosť projektu existuje vysoký stupeň citlivosti, ak sa nedosiahnu vytýčené ciele (napríklad miera penetrácie), a dokonca ak sa jeden z uvedených predpokladov odchýli od cieľových hodnôt.

| (123) | Komisia získala pripomienky k analýze podnikateľského plánu uvedenej v rozhodnutí o začatí konania tak od holandských orgánov, ako aj od spoločnosti UPC, čo jej umožnilo vykonať podrobnejšie posúdenie. |
| --- | --- |

(123)

Komisia získala pripomienky k analýze podnikateľského plánu uvedenej v rozhodnutí o začatí konania tak od holandských orgánov, ako aj od spoločnosti UPC, čo jej umožnilo vykonať podrobnejšie posúdenie.

| (124) | Komisia upozorňuje na to, že podnikateľský plán GNA, ako je uvedené v odôvodneniach 21 – 30, sa týka novo vytvoreného podniku, ktorý pôsobí v novom, inovačnom podnikateľskom segmente, t. j. ponúka technológie FttH v rámci „trojvrstvového modelu“, pričom pasívna a aktívna infraštruktúra sú prevádzkované a spravované samostatne s otvoreným a nediskriminačným prístupom poskytovaným všetkým maloobchodným prevádzkovateľom. V takomto prípade je posúdenie podnikateľského plánu novo vytvoreného podniku nevyhnutne založené na budúcich perspektívach a hypotézach trhu týkajúcich sa pravdepodobného vývoja dopytu a poskytovania služieb FttH. |
| --- | --- |

(124)

Komisia upozorňuje na to, že podnikateľský plán GNA, ako je uvedené v odôvodneniach 21 – 30, sa týka novo vytvoreného podniku, ktorý pôsobí v novom, inovačnom podnikateľskom segmente, t. j. ponúka technológie FttH v rámci „trojvrstvového modelu“, pričom pasívna a aktívna infraštruktúra sú prevádzkované a spravované samostatne s otvoreným a nediskriminačným prístupom poskytovaným všetkým maloobchodným prevádzkovateľom. V takomto prípade je posúdenie podnikateľského plánu novo vytvoreného podniku nevyhnutne založené na budúcich perspektívach a hypotézach trhu týkajúcich sa pravdepodobného vývoja dopytu a poskytovania služieb FttH.

| (125) | Komisia poznamenáva, že metodika podnikateľského plánu bola kontrolovaná a schválená nezávislou audítorskou spoločnosťou PricewaterhouseCoopers (77). Konkrétnejšie, po úvodnej analýze prvej verzie podnikateľského plánu GNA spoločnosť PricewaterhouseCoopers navrhla určité modifikácie na odstránenie niektorých predbežných nezrovnalostí. Tieto návrhy sa zohľadnili v aktualizovanom podnikateľskom pláne GNA. Po týchto modifikáciách spoločnosť PricewaterhouseCoopers uviedla, že model neobsahuje žiadne problémy súvisiace s technickou a ekonomickou integritou, a podnikateľský plán GNA bol následne predložený Komisii. |
| --- | --- |

(125)

Komisia poznamenáva, že metodika podnikateľského plánu bola kontrolovaná a schválená nezávislou audítorskou spoločnosťou PricewaterhouseCoopers (77). Konkrétnejšie, po úvodnej analýze prvej verzie podnikateľského plánu GNA spoločnosť PricewaterhouseCoopers navrhla určité modifikácie na odstránenie niektorých predbežných nezrovnalostí. Tieto návrhy sa zohľadnili v aktualizovanom podnikateľskom pláne GNA. Po týchto modifikáciách spoločnosť PricewaterhouseCoopers uviedla, že model neobsahuje žiadne problémy súvisiace s technickou a ekonomickou integritou, a podnikateľský plán GNA bol následne predložený Komisii.

| (126) | Po rozhodnutí Komisie o začatí konania holandské orgány predložili správu vypracovanú spoločnosťou Stratix Consulting a Delftskou technickou univerzitou (78), ktorá preskúmala a potvrdila realizovateľnosť podnikateľského plánu GNA, pričom sa zamerala hlavne na predpoklady, ktoré Komisia označila vo svojom rozhodnutí o začatí konania za „optimistické“. Táto správa dospela k záveru, že podnikateľský plán GNA je realistický a že uvedené predpoklady sú správne založené na súčasných trhových trendoch a treba ich považovať za „konzervatívne“ odhady. |
| --- | --- |

(126)

Po rozhodnutí Komisie o začatí konania holandské orgány predložili správu vypracovanú spoločnosťou Stratix Consulting a Delftskou technickou univerzitou (78), ktorá preskúmala a potvrdila realizovateľnosť podnikateľského plánu GNA, pričom sa zamerala hlavne na predpoklady, ktoré Komisia označila vo svojom rozhodnutí o začatí konania za „optimistické“. Táto správa dospela k záveru, že podnikateľský plán GNA je realistický a že uvedené predpoklady sú správne založené na súčasných trhových trendoch a treba ich považovať za „konzervatívne“ odhady.

| (127) | Podnik GNA použil na hodnotenie úspešnosti projektu tri hlavné finančné ukazovatele výkonnosti, a síce budúce peňažné toky, návratnosť vlastného kapitálu a vnútornú mieru návratnosti (IRR). |
| --- | --- |

(127)

Podnik GNA použil na hodnotenie úspešnosti projektu tri hlavné finančné ukazovatele výkonnosti, a síce budúce peňažné toky, návratnosť vlastného kapitálu a vnútornú mieru návratnosti (IRR).

| (128) | Komisia považuje IRR za najvhodnejší parameter pre analýzu podnikateľského plánu. IRR sa používa na prijímanie rozhodnutí o dlhodobých investíciách a na porovnávanie rozličných investičných projektov. IRR uvedená v podnikateľskom pláne GNA predstavuje [...] %. |
| --- | --- |

(128)

Komisia považuje IRR za najvhodnejší parameter pre analýzu podnikateľského plánu. IRR sa používa na prijímanie rozhodnutí o dlhodobých investíciách a na porovnávanie rozličných investičných projektov. IRR uvedená v podnikateľskom pláne GNA predstavuje [...] %.

| (129) | Vzhľadom na to, že tu ide o nový projekt a trhy širokopásmových telekomunikácií sú veľmi dynamické, je ťažké vykonať porovnávaciu analýzu. Verejná dostupnosť hodnôt IRR pre podobné projekty je obmedzená, pretože tieto hodnoty sa zriedka zverejňujú, keďže predstavujú obchodné tajomstvo. Najrelevantnejšie verejne dostupné porovnateľné údaje sú údaje o vážených priemerných kapitálových nákladoch (ďalej len „WACC“) iných spoločností v tom istom odvetví. Údaje o WACC môžu predstavovať užitočné kritérium, pretože projekt sa považuje za sľubný, ak je hodnota IRR vyššia než WACC. Na základe údajov, ktoré má Komisia k dispozícii, sa hodnoty v tomto odvetví pohybujú v rozmedzí od 8,1 % do 10,6 % (79). Na základe týchto hodnôt sa IRR v podnikateľskom pláne GNA podľa všetkého nachádza v rámci prijateľného rozsahu. |
| --- | --- |

(129)

Vzhľadom na to, že tu ide o nový projekt a trhy širokopásmových telekomunikácií sú veľmi dynamické, je ťažké vykonať porovnávaciu analýzu. Verejná dostupnosť hodnôt IRR pre podobné projekty je obmedzená, pretože tieto hodnoty sa zriedka zverejňujú, keďže predstavujú obchodné tajomstvo. Najrelevantnejšie verejne dostupné porovnateľné údaje sú údaje o vážených priemerných kapitálových nákladoch (ďalej len „WACC“) iných spoločností v tom istom odvetví. Údaje o WACC môžu predstavovať užitočné kritérium, pretože projekt sa považuje za sľubný, ak je hodnota IRR vyššia než WACC. Na základe údajov, ktoré má Komisia k dispozícii, sa hodnoty v tomto odvetví pohybujú v rozmedzí od 8,1 % do 10,6 % (79). Na základe týchto hodnôt sa IRR v podnikateľskom pláne GNA podľa všetkého nachádza v rámci prijateľného rozsahu.

| (130) | Spoločnosť UPC argumentovala vo svojich pripomienkach tým, že cieľová hodnota IRR podniku GNA, ktorý je v podstate mladým začínajúcim podnikom, musí byť v dôsledku novosti a vysokého rizika projektu vyššia než hodnoty WACC už etablovaných podnikov, ako sú KPN alebo UPC, ktoré majú rozsiahlu zákaznícku základňu a generujú peňažné toky. |
| --- | --- |

(130)

Spoločnosť UPC argumentovala vo svojich pripomienkach tým, že cieľová hodnota IRR podniku GNA, ktorý je v podstate mladým začínajúcim podnikom, musí byť v dôsledku novosti a vysokého rizika projektu vyššia než hodnoty WACC už etablovaných podnikov, ako sú KPN alebo UPC, ktoré majú rozsiahlu zákaznícku základňu a generujú peňažné toky.

| (131) | Holandské orgány vyjadrili pochybnosti o kritériách, ktoré Komisia použila v rozhodnutí o začatí konania na hodnotenie IRR. Tvrdia, že hodnoty WACC súvisia s vertikálne integrovanými prevádzkovateľmi, zatiaľ čo GNA investuje len do pasívnej siete, čo sa viac podobá na investíciu do infraštruktúry, pri ktorej sa investori zväčša uspokoja s nižšou výnosnosťou. |
| --- | --- |

(131)

Holandské orgány vyjadrili pochybnosti o kritériách, ktoré Komisia použila v rozhodnutí o začatí konania na hodnotenie IRR. Tvrdia, že hodnoty WACC súvisia s vertikálne integrovanými prevádzkovateľmi, zatiaľ čo GNA investuje len do pasívnej siete, čo sa viac podobá na investíciu do infraštruktúry, pri ktorej sa investori zväčša uspokoja s nižšou výnosnosťou.

| (132) | Komisia konštatuje, že cieľová hodnota IRR v podnikateľskom pláne GNA je v súlade s trhovými očakávaniami spoločností, ktoré sú aktívne na telekomunikačnom trhu. Komisia okrem toho pripúšťa, že posudzovaný investičný projekt sa líši od projektov vertikálne integrovaných prevádzkovateľov a má charakteristiky investície do infraštruktúry, pri ktorej sa očakáva nižšia IRR. |
| --- | --- |

(132)

Komisia konštatuje, že cieľová hodnota IRR v podnikateľskom pláne GNA je v súlade s trhovými očakávaniami spoločností, ktoré sú aktívne na telekomunikačnom trhu. Komisia okrem toho pripúšťa, že posudzovaný investičný projekt sa líši od projektov vertikálne integrovaných prevádzkovateľov a má charakteristiky investície do infraštruktúry, pri ktorej sa očakáva nižšia IRR.

| (133) | Komisia ďalej posudzovala alternatívne finančné ukazovatele použité v podnikateľskom pláne, ako sú budúce pozitívne peňažné toky a návratnosť vlastného kapitálu. Z dôvodov nedostatku verejne dostupných údajov (80) Komisia nemohla vykonať dôkladnú porovnávaciu analýzu týchto ukazovateľov, a preto ich posudzovala podľa primeranosti a vnútorného súladu s podnikateľským plánom. Na základe tejto analýzy Komisia dospela k záveru, že hodnoty uvedené v podnikateľskom pláne sa zdajú byť prijateľnými pre investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(133)

Komisia ďalej posudzovala alternatívne finančné ukazovatele použité v podnikateľskom pláne, ako sú budúce pozitívne peňažné toky a návratnosť vlastného kapitálu. Z dôvodov nedostatku verejne dostupných údajov (80) Komisia nemohla vykonať dôkladnú porovnávaciu analýzu týchto ukazovateľov, a preto ich posudzovala podľa primeranosti a vnútorného súladu s podnikateľským plánom. Na základe tejto analýzy Komisia dospela k záveru, že hodnoty uvedené v podnikateľskom pláne sa zdajú byť prijateľnými pre investora v trhovom hospodárstve.

| (134) | Jedným z najvýznamnejších faktorov podnikateľského plánu je cieľová miera penetrácie. Keďže príjmy GNA budú vo veľkej miere závisieť od dosiahnutej miery penetrácie, t. j. od percentuálneho podielu pripojených domácností, dosiahnutie cieľovej miery penetrácie má pre úspešnú činnosť GNA mimoriadny význam. |
| --- | --- |

(134)

Jedným z najvýznamnejších faktorov podnikateľského plánu je cieľová miera penetrácie. Keďže príjmy GNA budú vo veľkej miere závisieť od dosiahnutej miery penetrácie, t. j. od percentuálneho podielu pripojených domácností, dosiahnutie cieľovej miery penetrácie má pre úspešnú činnosť GNA mimoriadny význam.

| (135) | Cieľom GNA je dosiahnuť mieru penetrácie vo výške [...] % všetkých domácností v priebehu [...] mesiacov (a predpokladá sa, že na tejto úrovni sa penetrácia približne nasýti). Okrem toho [...] (81). |
| --- | --- |

(135)

Cieľom GNA je dosiahnuť mieru penetrácie vo výške [...] % všetkých domácností v priebehu [...] mesiacov (a predpokladá sa, že na tejto úrovni sa penetrácia približne nasýti). Okrem toho [...] (81).

| (136) | Spoločnosť UPC vo svojich pripomienkach vyjadrila silné pochybnosti o tom, že projekt bude schopný dosiahnuť významný podiel na trhu, ako je cieľová miera penetrácie 40 % spomínaná v investičnej správe (82). Na základe správy spoločnosti RBB a údajov o celkovej miere vypovedaných zmlúv v oblasti, v ktorej GNA už poskytuje služby typu triple play, spoločnosť UPC tvrdí, že súčasná celková miera penetrácie širokopásmových služieb v oblasti, ktorú GNA plánuje obsluhovať, už dosiahla 65 %. Podľa UPC relatívne silná konkurencia v tejto oblasti a obmedzené množstvo nových ponúk poskytovaných optickou sieťou GNA ešte viac podporujú názor, že maloobchodní prevádzkovatelia využívajúci sieť GNA prostredníctvom spoločnosti BBned nebudú schopní zaujať dostatočný počet zákazníkov. |
| --- | --- |

(136)

Spoločnosť UPC vo svojich pripomienkach vyjadrila silné pochybnosti o tom, že projekt bude schopný dosiahnuť významný podiel na trhu, ako je cieľová miera penetrácie 40 % spomínaná v investičnej správe (82). Na základe správy spoločnosti RBB a údajov o celkovej miere vypovedaných zmlúv v oblasti, v ktorej GNA už poskytuje služby typu triple play, spoločnosť UPC tvrdí, že súčasná celková miera penetrácie širokopásmových služieb v oblasti, ktorú GNA plánuje obsluhovať, už dosiahla 65 %. Podľa UPC relatívne silná konkurencia v tejto oblasti a obmedzené množstvo nových ponúk poskytovaných optickou sieťou GNA ešte viac podporujú názor, že maloobchodní prevádzkovatelia využívajúci sieť GNA prostredníctvom spoločnosti BBned nebudú schopní zaujať dostatočný počet zákazníkov.

| (137) | Spoločnosť UPC ďalej zdôrazňuje, že nevidí žiadnu konkurenčnú výhodu novej optickej siete v porovnaní s existujúcimi ponukami súčasných prevádzkovateľov širokopásmových sietí, okrem poskytnutia symetrického širokopásmového pripojenia maloobchodným zákazníkom, čo je ale služba, po ktorej neexistuje žiadny dopyt. Okrem toho spoločnosť UPC tvrdí, že najpokrokovejší širokopásmový produkt novej siete (83) vzhľadom na dostupnú šírku pásma nebol doteraz veľmi úspešný a že tam, kde sa na trhu ponúkajú pokrokovejšie produkty, zákazníci majú tendenciu vyberať si lacnejšie a menej hodnotné produkty. |
| --- | --- |

(137)

Spoločnosť UPC ďalej zdôrazňuje, že nevidí žiadnu konkurenčnú výhodu novej optickej siete v porovnaní s existujúcimi ponukami súčasných prevádzkovateľov širokopásmových sietí, okrem poskytnutia symetrického širokopásmového pripojenia maloobchodným zákazníkom, čo je ale služba, po ktorej neexistuje žiadny dopyt. Okrem toho spoločnosť UPC tvrdí, že najpokrokovejší širokopásmový produkt novej siete (83) vzhľadom na dostupnú šírku pásma nebol doteraz veľmi úspešný a že tam, kde sa na trhu ponúkajú pokrokovejšie produkty, zákazníci majú tendenciu vyberať si lacnejšie a menej hodnotné produkty.

| (138) | Holandské orgány naopak tvrdia, že prostredníctvom symetrického širokopásmového pripojenia sa môžu poskytovať nové služby (napríklad zdieľanie súborov a iné „peer-to-peer“ aplikácie, HDTV a digitálna TV), ktoré patria na iný trh ako súčasne ponúkané služby cez asymetrické pripojenia. Holandské orgány na základe štúdie, ktorú vypracovala spoločnosť Stratix Consulting a Delftská technická univerzita, upozorňujú ďalej na to, že viaceré úspešné príklady nielen v Holandsku, ale aj v USA a Japonsku naznačujú, že cieľová miera penetrácie je realistická. |
| --- | --- |

(138)

Holandské orgány naopak tvrdia, že prostredníctvom symetrického širokopásmového pripojenia sa môžu poskytovať nové služby (napríklad zdieľanie súborov a iné „peer-to-peer“ aplikácie, HDTV a digitálna TV), ktoré patria na iný trh ako súčasne ponúkané služby cez asymetrické pripojenia. Holandské orgány na základe štúdie, ktorú vypracovala spoločnosť Stratix Consulting a Delftská technická univerzita, upozorňujú ďalej na to, že viaceré úspešné príklady nielen v Holandsku, ale aj v USA a Japonsku naznačujú, že cieľová miera penetrácie je realistická.

| (139) | Komisia posúdila v tejto súvislosti argumenty rozličných strán. Upozornila na to, že aby podnik GNA stanovil krivku miery penetrácie, [...]. Tento model prognózy miery penetrácie zahŕňa všetky požadované predpoklady, vrátane miery využívania služieb, rýchlosti miery využívania služieb a miery vypovedaných zmlúv, ako aj tie predpoklady, ktoré uviedla spoločnosť UPC ako významné faktory pri posudzovaní realizovateľnosti podnikateľského plánu. Podnikateľský plán teda obsahuje dôležité faktory, ktoré sú nevyhnutne potrebné pre posúdenie miery penetrácie. |
| --- | --- |

(139)

Komisia posúdila v tejto súvislosti argumenty rozličných strán. Upozornila na to, že aby podnik GNA stanovil krivku miery penetrácie, [...]. Tento model prognózy miery penetrácie zahŕňa všetky požadované predpoklady, vrátane miery využívania služieb, rýchlosti miery využívania služieb a miery vypovedaných zmlúv, ako aj tie predpoklady, ktoré uviedla spoločnosť UPC ako významné faktory pri posudzovaní realizovateľnosti podnikateľského plánu. Podnikateľský plán teda obsahuje dôležité faktory, ktoré sú nevyhnutne potrebné pre posúdenie miery penetrácie.

| (140) | K otázke, či je miera penetrácie uvedená v podnikateľskom pláne dosiahnuteľná, Komisia uvádza, že to vo veľkej miere závisí od vývoja trhu, od rýchlosti, akou budú poskytovatelia služieb prijímať nové aplikácie a technológie vyžadujúce veľmi rýchle, symetrické širokopásmové pripojenie cez optickú sieť a od reakcie zákazníkov na tieto nové možnosti. V súčasnosti sa tieto faktory nedajú s určitosťou stanoviť, čo dokazujú aj rozdielne stanoviská; spoločnosť UPC sa stavia skeptickejšie k trhovým vyhliadkam, spoločnosti Reggefiber, ING RE a Delftská technická univerzita potvrdili odhady v podnikateľskom pláne buď ako investori, alebo nezávislí konzultanti. |
| --- | --- |

(140)

K otázke, či je miera penetrácie uvedená v podnikateľskom pláne dosiahnuteľná, Komisia uvádza, že to vo veľkej miere závisí od vývoja trhu, od rýchlosti, akou budú poskytovatelia služieb prijímať nové aplikácie a technológie vyžadujúce veľmi rýchle, symetrické širokopásmové pripojenie cez optickú sieť a od reakcie zákazníkov na tieto nové možnosti. V súčasnosti sa tieto faktory nedajú s určitosťou stanoviť, čo dokazujú aj rozdielne stanoviská; spoločnosť UPC sa stavia skeptickejšie k trhovým vyhliadkam, spoločnosti Reggefiber, ING RE a Delftská technická univerzita potvrdili odhady v podnikateľskom pláne buď ako investori, alebo nezávislí konzultanti.

| (141) | Čo sa týka miery vypovedaných zmlúv predloženej spoločnosťou UPC na dôkaz toho, že projekt nedosiahne žiadnu podstatnú mieru penetrácie, Komisia uvádza, že predložené hodnoty pokrývajú obdobie od 1. januára 2006 do 1. júna 2007, zatiaľ čo maloobchodní prevádzkovatelia využívajúci sieť GNA začali poskytovať svoje služby zákazníkom v obmedzených oblastiach Amsterdamu až v marci 2007. Vzhľadom na veľmi krátky čas, ktorý uplynul odvtedy, ako sa začali poskytovať služby prostredníctvom siete GNA, Komisia nie je presvedčená o tom, že by sa v tejto etape dali z miery vypovedaných zmlúv získať významné informácie. |
| --- | --- |

(141)

Čo sa týka miery vypovedaných zmlúv predloženej spoločnosťou UPC na dôkaz toho, že projekt nedosiahne žiadnu podstatnú mieru penetrácie, Komisia uvádza, že predložené hodnoty pokrývajú obdobie od 1. januára 2006 do 1. júna 2007, zatiaľ čo maloobchodní prevádzkovatelia využívajúci sieť GNA začali poskytovať svoje služby zákazníkom v obmedzených oblastiach Amsterdamu až v marci 2007. Vzhľadom na veľmi krátky čas, ktorý uplynul odvtedy, ako sa začali poskytovať služby prostredníctvom siete GNA, Komisia nie je presvedčená o tom, že by sa v tejto etape dali z miery vypovedaných zmlúv získať významné informácie.

| (142) | V súvislosti s argumentom spoločnosti UPC, že nie je možné brať do úvahy príklady úspešného využívania optických sietí v malých holandských mestách, akými sú Hillegom alebo Nuenen (84), keďže tieto mestá nie sú porovnateľné s amsterdamským projektom čo do veľkosti, podmienok hospodárskej súťaže a dotácií, Komisia zastáva názor, že tieto projekty ako príklady využitia optických sietí v Holandsku poskytujú napriek existujúcim určitým rozdielom užitočné informácie pre porovnávaciu analýzu. |
| --- | --- |

(142)

V súvislosti s argumentom spoločnosti UPC, že nie je možné brať do úvahy príklady úspešného využívania optických sietí v malých holandských mestách, akými sú Hillegom alebo Nuenen (84), keďže tieto mestá nie sú porovnateľné s amsterdamským projektom čo do veľkosti, podmienok hospodárskej súťaže a dotácií, Komisia zastáva názor, že tieto projekty ako príklady využitia optických sietí v Holandsku poskytujú napriek existujúcim určitým rozdielom užitočné informácie pre porovnávaciu analýzu.

| (143) | Podľa odvetvovej analýzy (85) v priemere približne 20 – 25 % obyvateľov je ochotných prestúpiť na novú optickú sieť. [...]. |
| --- | --- |

(143)

Podľa odvetvovej analýzy (85) v priemere približne 20 – 25 % obyvateľov je ochotných prestúpiť na novú optickú sieť. [...].

| (144) | Vychádzajúc zo súčasných trendov sa zdá, že dopyt po službách poskytovaných prostredníctvom optickej siete s veľkou šírkou pásma rastie rýchlejšie, než trhoví experti pred niekoľkými rokmi očakávali. Súčasné plány na budovanie a využívanie optických sietí najmä v Holandsku a v iných európskych krajinách (86) predstavujú ďalší dôkaz o atraktívnosti investícií do prístupových optických sietí. Preto nemožno vylúčiť, že sa miera penetrácie vo výške [...] % všetkých domácností dosiahne po [...] mesiacoch. |
| --- | --- |

(144)

Vychádzajúc zo súčasných trendov sa zdá, že dopyt po službách poskytovaných prostredníctvom optickej siete s veľkou šírkou pásma rastie rýchlejšie, než trhoví experti pred niekoľkými rokmi očakávali. Súčasné plány na budovanie a využívanie optických sietí najmä v Holandsku a v iných európskych krajinách (86) predstavujú ďalší dôkaz o atraktívnosti investícií do prístupových optických sietí. Preto nemožno vylúčiť, že sa miera penetrácie vo výške [...] % všetkých domácností dosiahne po [...] mesiacoch.

| (145) | Komisia preto dospela k záveru, že investor v trhovom hospodárstve by na základe miery penetrácie uvedenej v podnikateľskom pláne mohol investovať do projektu, ako tak urobili spoločnosti Reggefiber a ING RE. |
| --- | --- |

(145)

Komisia preto dospela k záveru, že investor v trhovom hospodárstve by na základe miery penetrácie uvedenej v podnikateľskom pláne mohol investovať do projektu, ako tak urobili spoločnosti Reggefiber a ING RE.

| (146) | Veľkoobchodné ceny za pripojenie, ktoré BBned musí zaplatiť GNA za využívanie pasívnej siete [...]. |
| --- | --- |

(146)

Veľkoobchodné ceny za pripojenie, ktoré BBned musí zaplatiť GNA za využívanie pasívnej siete [...].

| (147) | Podľa výpočtov spoločnosti UPC musí GNA za veľkoobchodné pripojenie na svoju sieť so službami triple-play účtovať minimálne 20 až 22 EUR za mesiac. Pri takejto výške cien by však ceny maloobchodných služieb boli nevyhnutne vyššie než súčasné podobné ponuky existujúcich prevádzkovateľov, čo podľa spoločnosti UPC vyvoláva pochybnosti o dosiahnuteľnosti cieľovej miery penetrácie. |
| --- | --- |

(147)

Podľa výpočtov spoločnosti UPC musí GNA za veľkoobchodné pripojenie na svoju sieť so službami triple-play účtovať minimálne 20 až 22 EUR za mesiac. Pri takejto výške cien by však ceny maloobchodných služieb boli nevyhnutne vyššie než súčasné podobné ponuky existujúcich prevádzkovateľov, čo podľa spoločnosti UPC vyvoláva pochybnosti o dosiahnuteľnosti cieľovej miery penetrácie.

| (148) | Na podporu svojich argumentov spoločnosť UPC predložila výpočty (87) veľkoobchodných cien založené na cenách maloobchodných služieb, ktoré ponúkajú poskytovatelia služieb (88) na sieti GNA. UPC tvrdí, že podľa súčasných maloobchodných cien je nepravdepodobné, že by boli všetky tri vrstvy (pasívna, aktíva a maloobchodná) súčasne ziskové. |
| --- | --- |

(148)

Na podporu svojich argumentov spoločnosť UPC predložila výpočty (87) veľkoobchodných cien založené na cenách maloobchodných služieb, ktoré ponúkajú poskytovatelia služieb (88) na sieti GNA. UPC tvrdí, že podľa súčasných maloobchodných cien je nepravdepodobné, že by boli všetky tri vrstvy (pasívna, aktíva a maloobchodná) súčasne ziskové.

| (149) | Holandské orgány naopak tvrdia, že nová technológia optických vláken vyžaduje inú kalkuláciu nákladov než tradičné medené alebo káblové vedenia. Napríklad taká optická sieť si vyžaduje omnoho nižšie prevádzkové náklady (náklady na údržbu a správu) a má dlhšiu hospodársku životnosť, t. j. dlhšie obdobie amortizácie (až 30 rokov). |
| --- | --- |

(149)

Holandské orgány naopak tvrdia, že nová technológia optických vláken vyžaduje inú kalkuláciu nákladov než tradičné medené alebo káblové vedenia. Napríklad taká optická sieť si vyžaduje omnoho nižšie prevádzkové náklady (náklady na údržbu a správu) a má dlhšiu hospodársku životnosť, t. j. dlhšie obdobie amortizácie (až 30 rokov).

| (150) | Spoločnosť UPC ďalej tvrdila, že nie je možné, aby všetky tri vrstvy (89) boli súčasne ziskové. V tejto súvislosti Komisia uvádza, že posudzovala veľkoobchodné ceny účtované za prístup do pasívnej vrstvy, keďže ide o vrstvu uvedenú v posudzovanom podnikateľskom pláne, ktorá bola čiastočne financovaná z verejných prostriedkov. Komisia dospela k záveru, že tieto veľkoobchodné ceny nie sú realistické (90). Životaschopnosť ďalších dvoch vrstiev prevádzkovaných súkromnými prevádzkovateľmi je do určitej miery ovplyvnená veľkoobchodnými cenami účtovanými za využívanie pasívnej vrstvy. Vzhľadom na skutočnosti, že prevádzkovaním druhej vrstvy bola na základe verejnej súťaže poverené spoločnosť BBned, ďalej že sa všetkým prevádzkovateľom v maloobchodnej vrstve poskytuje otvorený, nediskriminačný prístup a tiež vzhľadom na veľkoobchodné ceny GNA, Komisia nevidí žiadne riziko, prečo by ďalšie dve vrstvy nemohli byť ziskové. |
| --- | --- |

(150)

Spoločnosť UPC ďalej tvrdila, že nie je možné, aby všetky tri vrstvy (89) boli súčasne ziskové. V tejto súvislosti Komisia uvádza, že posudzovala veľkoobchodné ceny účtované za prístup do pasívnej vrstvy, keďže ide o vrstvu uvedenú v posudzovanom podnikateľskom pláne, ktorá bola čiastočne financovaná z verejných prostriedkov. Komisia dospela k záveru, že tieto veľkoobchodné ceny nie sú realistické (90). Životaschopnosť ďalších dvoch vrstiev prevádzkovaných súkromnými prevádzkovateľmi je do určitej miery ovplyvnená veľkoobchodnými cenami účtovanými za využívanie pasívnej vrstvy. Vzhľadom na skutočnosti, že prevádzkovaním druhej vrstvy bola na základe verejnej súťaže poverené spoločnosť BBned, ďalej že sa všetkým prevádzkovateľom v maloobchodnej vrstve poskytuje otvorený, nediskriminačný prístup a tiež vzhľadom na veľkoobchodné ceny GNA, Komisia nevidí žiadne riziko, prečo by ďalšie dve vrstvy nemohli byť ziskové.

| (151) | V súvislosti s cenami, ktoré GNA účtuje za veľkoobchodný prístup, existujú určité náznaky, že optické siete môžu vyžadovať nižšie prevádzkové náklady než existujúce telekomunikačné a káblové siete. Na základe týchto skutočností a vzhľadom na referenčné hodnoty a výsledky správy spoločnosti Stratix Consulting a Delftskej technickej univerzity Komisia dospela k záveru, že veľkoobchodné ceny v podnikateľskom pláne nie sú nerealistické v porovnaní s podobnými službami, ktoré poskytujú iní prevádzkovatelia. |
| --- | --- |

(151)

V súvislosti s cenami, ktoré GNA účtuje za veľkoobchodný prístup, existujú určité náznaky, že optické siete môžu vyžadovať nižšie prevádzkové náklady než existujúce telekomunikačné a káblové siete. Na základe týchto skutočností a vzhľadom na referenčné hodnoty a výsledky správy spoločnosti Stratix Consulting a Delftskej technickej univerzity Komisia dospela k záveru, že veľkoobchodné ceny v podnikateľskom pláne nie sú nerealistické v porovnaní s podobnými službami, ktoré poskytujú iní prevádzkovatelia.

| (152) | Komisia ďalej posudzovala plánované investičné náklady. GNA počíta s [...] EUR. To vedie k celkovým nákladom na pasívnu vrstvu vo výške [...] na jednu domácnosť. Referenčné hodnoty, ktoré Komisia získala pre kompletnú infraštruktúru (aktívna a pasívna vrstva spolu), sa pohybujú od 1 000 do 2 000 EUR (91), pričom pomer medzi investičnou potrebou na pasívne a aktívne pripojenie predstavuje približne 2: 1. |
| --- | --- |

(152)

Komisia ďalej posudzovala plánované investičné náklady. GNA počíta s [...] EUR. To vedie k celkovým nákladom na pasívnu vrstvu vo výške [...] na jednu domácnosť. Referenčné hodnoty, ktoré Komisia získala pre kompletnú infraštruktúru (aktívna a pasívna vrstva spolu), sa pohybujú od 1 000 do 2 000 EUR (91), pričom pomer medzi investičnou potrebou na pasívne a aktívne pripojenie predstavuje približne 2: 1.

| (153) | UPC podporuje predbežný názor Komisie vyjadrený v rozhodnutí o začatí konania, že realizovateľnosť podnikateľského plánu v značnej miere závisí od investičných nákladov, a zdôrazňuje, že vypočítané náklady sú veľmi nízkymi odhadmi. Holandské orgány naopak tvrdia, že investičné náklady vyplývajú z typológie príslušných oblastí, z vysokej hustoty obyvateľstva a prítomnosti bytových domov (čím sa znižujú náklady na rozmiestnenie na jednu domácnosť). Okrem toho holandské orgány zdôrazňujú, že GNA už v [...] 2006 (92) podpísalo zmluvu so stavebnými spoločnosťami Van den Berg/BAM a Draka Comteq o špecifikovaných podmienkach, ktoré majú zaručiť, že náklady na rozmiestnenie budú dosahovať hodnoty uvedené v podnikateľskom pláne. |
| --- | --- |

(153)

UPC podporuje predbežný názor Komisie vyjadrený v rozhodnutí o začatí konania, že realizovateľnosť podnikateľského plánu v značnej miere závisí od investičných nákladov, a zdôrazňuje, že vypočítané náklady sú veľmi nízkymi odhadmi. Holandské orgány naopak tvrdia, že investičné náklady vyplývajú z typológie príslušných oblastí, z vysokej hustoty obyvateľstva a prítomnosti bytových domov (čím sa znižujú náklady na rozmiestnenie na jednu domácnosť). Okrem toho holandské orgány zdôrazňujú, že GNA už v [...] 2006 (92) podpísalo zmluvu so stavebnými spoločnosťami Van den Berg/BAM a Draka Comteq o špecifikovaných podmienkach, ktoré majú zaručiť, že náklady na rozmiestnenie budú dosahovať hodnoty uvedené v podnikateľskom pláne.

| (154) | Berúc do úvahy topografiu oblasti (husto zaľudnená oblasť na rovinnom teréne), skutočnosť, že stavebné spoločnosti vykonávajúce práce súhlasili s tým, že ich vykonajú za cenu uvedenú v podnikateľskom pláne, a dostupné referenčné hodnoty Komisia konštatuje, že plánované investičné hodnoty GNA sa zdajú byť realistické. Komisia ďalej upozorňuje na to, že GNA uskutočnilo svoje výpočty s určitou rezervou pre prípad prekročenia investičných nákladov, čo je v súlade s postupom prezieravého investora na trhu a poskytuje ďalší dôkaz o solídnosti odhadov investičných nákladov. |
| --- | --- |

(154)

Berúc do úvahy topografiu oblasti (husto zaľudnená oblasť na rovinnom teréne), skutočnosť, že stavebné spoločnosti vykonávajúce práce súhlasili s tým, že ich vykonajú za cenu uvedenú v podnikateľskom pláne, a dostupné referenčné hodnoty Komisia konštatuje, že plánované investičné hodnoty GNA sa zdajú byť realistické. Komisia ďalej upozorňuje na to, že GNA uskutočnilo svoje výpočty s určitou rezervou pre prípad prekročenia investičných nákladov, čo je v súlade s postupom prezieravého investora na trhu a poskytuje ďalší dôkaz o solídnosti odhadov investičných nákladov.

| (155) | Zostatková hodnota pasívnej siete zohráva v podnikateľskom pláne GNA kľúčovú úlohu pre dosiahnutie finančných cieľov a poskytnutie záruky investorom. GNA zakladá svoj výpočet zostatkovej hodnoty aktív na viacerých údajoch. Odhadovaná hodnota siete v [...] je [...] EUR. Podľa podnikateľského plánu GNA závisí táto hodnota len od dosiahnutej miery penetrácie. Komisia takisto vypočítala zostatkovú hodnotu siete GNA na základe alternatívnej pluralitnej metódy, ktorej výsledkom bola suma vo výške [...] miliónov EUR pri [...] % miere penetrácie, čo zodpovedá odhadu GNA. |
| --- | --- |

(155)

Zostatková hodnota pasívnej siete zohráva v podnikateľskom pláne GNA kľúčovú úlohu pre dosiahnutie finančných cieľov a poskytnutie záruky investorom. GNA zakladá svoj výpočet zostatkovej hodnoty aktív na viacerých údajoch. Odhadovaná hodnota siete v [...] je [...] EUR. Podľa podnikateľského plánu GNA závisí táto hodnota len od dosiahnutej miery penetrácie. Komisia takisto vypočítala zostatkovú hodnotu siete GNA na základe alternatívnej pluralitnej metódy, ktorej výsledkom bola suma vo výške [...] miliónov EUR pri [...] % miere penetrácie, čo zodpovedá odhadu GNA.

| (156) | Podľa spoločnosti UPC sú referenčné hodnoty použité Komisiou pri posudzovaní zostatkovej hodnoty siete v rozhodnutí o začatí konania (93) príliš optimistické, keďže tieto hodnoty sa týkajú etablovaného podniku s opakujúcimi príjmami a zákazníkmi. UPC ďalej tvrdí, že sa zdá byť rozumné odhadovať očakávanú hospodársku životnosť siete na maximálne 20 rokov, a nie ako to vykazuje podnikateľský pláne GNA na [...]. UPC ďalej odporúča použiť na kontrolu zostatkovej hodnoty siete výpočtovú metódu, ktorá sa opiera o peňažné toky. |
| --- | --- |

(156)

Podľa spoločnosti UPC sú referenčné hodnoty použité Komisiou pri posudzovaní zostatkovej hodnoty siete v rozhodnutí o začatí konania (93) príliš optimistické, keďže tieto hodnoty sa týkajú etablovaného podniku s opakujúcimi príjmami a zákazníkmi. UPC ďalej tvrdí, že sa zdá byť rozumné odhadovať očakávanú hospodársku životnosť siete na maximálne 20 rokov, a nie ako to vykazuje podnikateľský pláne GNA na [...]. UPC ďalej odporúča použiť na kontrolu zostatkovej hodnoty siete výpočtovú metódu, ktorá sa opiera o peňažné toky.

| (157) | Holandské orgány tvrdia, že výpočet zostatkovej hodnoty siete podľa podnikateľského plánu GNA je realistický a založený na správnej metodike. Okrem toho uvádzajú, že hospodárska životnosť optických sietí môže dosahovať [...] alebo aj viac. Ďalej tvrdia, že príslušná sieť bude mať zostatkovú hodnotu vďaka jej výhode prvenstva na trhu a preto, lebo výstavba druhej podobnej siete by nemusela byť ekonomicky únosná, pretože prístupové optické siete sa vyznačujú charakteristikami prirodzeného monopolu. Tieto faktory predstavujú ďalší dôkaz toho, že príslušná sieť by mala značnú hodnotu aj vtedy, keby sa ciele podnikateľského plánu úplne nedosiahli. |
| --- | --- |

(157)

Holandské orgány tvrdia, že výpočet zostatkovej hodnoty siete podľa podnikateľského plánu GNA je realistický a založený na správnej metodike. Okrem toho uvádzajú, že hospodárska životnosť optických sietí môže dosahovať [...] alebo aj viac. Ďalej tvrdia, že príslušná sieť bude mať zostatkovú hodnotu vďaka jej výhode prvenstva na trhu a preto, lebo výstavba druhej podobnej siete by nemusela byť ekonomicky únosná, pretože prístupové optické siete sa vyznačujú charakteristikami prirodzeného monopolu. Tieto faktory predstavujú ďalší dôkaz toho, že príslušná sieť by mala značnú hodnotu aj vtedy, keby sa ciele podnikateľského plánu úplne nedosiahli.

| (158) | Keďže pre tento parameter boli k dispozícii len obmedzené relevantné údaje o trhu, Komisia analyzovala zostatkovú hodnotu siete pomocou viacerých alternatívnych metód, vrátane posudzovania založeného na očakávaných peňažných tokoch (94). Stanovisko holandských orgánov, že hospodárska životnosť optických sietí môže dosahovať [...], podporujú okrem toho aj odvetvové správy (95). Podľa dostupných údajov sa zostatková hodnota výrazne nelíši od cenového rozsahu odvodeného z referenčných údajov. Komisia ďalej poznamenáva, že sieť ako nehnuteľný majetok by mohla pravdepodobne predstavovať značnú hodnotu pre akcionárov GNA [...] (96). |
| --- | --- |

(158)

Keďže pre tento parameter boli k dispozícii len obmedzené relevantné údaje o trhu, Komisia analyzovala zostatkovú hodnotu siete pomocou viacerých alternatívnych metód, vrátane posudzovania založeného na očakávaných peňažných tokoch (94). Stanovisko holandských orgánov, že hospodárska životnosť optických sietí môže dosahovať [...], podporujú okrem toho aj odvetvové správy (95). Podľa dostupných údajov sa zostatková hodnota výrazne nelíši od cenového rozsahu odvodeného z referenčných údajov. Komisia ďalej poznamenáva, že sieť ako nehnuteľný majetok by mohla pravdepodobne predstavovať značnú hodnotu pre akcionárov GNA [...] (96).

| (159) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila aj určité predbežné metodické obavy týkajúce sa podnikateľského plánu GNA. Napríklad v podnikateľskom pláne sa neuvádza daň z príjmov právnických osôb. Holandské orgány tvrdia, že akcionári GNA zvolili ako právnu formu „gesloten commanditaire vennotschap“ (uzavretá komanditná spoločnosť), ktorá nie je povinná platiť daň zo zisku. Preto budú výsledky GNA konsolidovať priamo jej akcionári a projekt sa bude posudzovať na základe stavu „pred zdanením“. |
| --- | --- |

(159)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila aj určité predbežné metodické obavy týkajúce sa podnikateľského plánu GNA. Napríklad v podnikateľskom pláne sa neuvádza daň z príjmov právnických osôb. Holandské orgány tvrdia, že akcionári GNA zvolili ako právnu formu „gesloten commanditaire vennotschap“ (uzavretá komanditná spoločnosť), ktorá nie je povinná platiť daň zo zisku. Preto budú výsledky GNA konsolidovať priamo jej akcionári a projekt sa bude posudzovať na základe stavu „pred zdanením“.

| (160) | Po podrobnejšom posúdení opatrenia v rámci formálneho zisťovania Komisia dospela k záveru, že prvky, ktoré by mohli vyvolať metodické obavy, sú nepodstatné, že súvisia s voľbou metodiky GNA a nespochybňujú celkovú realizovateľnosť podnikateľského plánu. Komisia ďalej upozorňuje na to, že tak súkromní investori, ako aj spoločnosť PricewaterhouseCoopers, ktorá podnikateľský plán kontrolovala, schválili (97) voľbu metodiky, na ktorej je založený podnikateľský plán. |
| --- | --- |

(160)

Po podrobnejšom posúdení opatrenia v rámci formálneho zisťovania Komisia dospela k záveru, že prvky, ktoré by mohli vyvolať metodické obavy, sú nepodstatné, že súvisia s voľbou metodiky GNA a nespochybňujú celkovú realizovateľnosť podnikateľského plánu. Komisia ďalej upozorňuje na to, že tak súkromní investori, ako aj spoločnosť PricewaterhouseCoopers, ktorá podnikateľský plán kontrolovala, schválili (97) voľbu metodiky, na ktorej je založený podnikateľský plán.

| (161) | Komisia upozorňuje na to, že holandské orgány predložili aj niekoľko analýz citlivosti a scenárov vývoja podniku (98) ako ďalšie dôkazy o solídnosti podnikateľského plánu GNA. Tieto informácie ďalej preukázali, že podnikateľský plán GNA zohľadňuje všetky riziká a príležitosti, ktoré tento projekt prináša. |
| --- | --- |

(161)

Komisia upozorňuje na to, že holandské orgány predložili aj niekoľko analýz citlivosti a scenárov vývoja podniku (98) ako ďalšie dôkazy o solídnosti podnikateľského plánu GNA. Tieto informácie ďalej preukázali, že podnikateľský plán GNA zohľadňuje všetky riziká a príležitosti, ktoré tento projekt prináša.

| (162) | Spoločnosť UPC vo svojich pripomienkach ďalej kritizovala určité predpoklady podnikateľského plánu GNA, ktoré neboli výslovne spomenuté pri posudzovaní podnikateľského plánu uvedenom v odôvodnení 121 a nasledujúcich, pričom dospela k názoru, že plán nebude na komerčnej báze realizovateľný. Komisia opätovne zdôrazňuje, že ani spoločnosť UPC, ani konzultačná firma RBB Economics, ktorá v rámci preskúmania v tejto veci vypracovala niekoľko správ pre UPC, nemali prístup k podnikateľskému plánu GNA. Takže ich analýzy vychádzali z verejne dostupných informácií, navyše zo správy analytikov o realizovateľnosti projektu optickej prístupovej sieti v Amsterdame (99). |
| --- | --- |

(162)

Spoločnosť UPC vo svojich pripomienkach ďalej kritizovala určité predpoklady podnikateľského plánu GNA, ktoré neboli výslovne spomenuté pri posudzovaní podnikateľského plánu uvedenom v odôvodnení 121 a nasledujúcich, pričom dospela k názoru, že plán nebude na komerčnej báze realizovateľný. Komisia opätovne zdôrazňuje, že ani spoločnosť UPC, ani konzultačná firma RBB Economics, ktorá v rámci preskúmania v tejto veci vypracovala niekoľko správ pre UPC, nemali prístup k podnikateľskému plánu GNA. Takže ich analýzy vychádzali z verejne dostupných informácií, navyše zo správy analytikov o realizovateľnosti projektu optickej prístupovej sieti v Amsterdame (99).

| (163) | Komisia pripomína, že hlavné determinanty podnikateľského plánu, na ktoré spoločnosť UPC upozorňuje, Komisia už v rámci posudzovania podnikateľského plánu GNA zohľadnila (ako sú miera penetrácie, percentuálny nárast predplatiteľov, percentuálne hodnoty vypovedaných zmlúv, veľkoobchodné príjmy, investičné náklady, predpokladaná životnosť siete a výpočet zostatkovej hodnoty) alebo majú pre posudzovanie nepatrný význam, napríklad metodika zvolená v tomto pláne (100). |
| --- | --- |

(163)

Komisia pripomína, že hlavné determinanty podnikateľského plánu, na ktoré spoločnosť UPC upozorňuje, Komisia už v rámci posudzovania podnikateľského plánu GNA zohľadnila (ako sú miera penetrácie, percentuálny nárast predplatiteľov, percentuálne hodnoty vypovedaných zmlúv, veľkoobchodné príjmy, investičné náklady, predpokladaná životnosť siete a výpočet zostatkovej hodnoty) alebo majú pre posudzovanie nepatrný význam, napríklad metodika zvolená v tomto pláne (100).

| (164) | Spoločnosť UPC ďalej zdôraznila, že Komisia by mala zohľadňovať nielen samotné predpoklady, ale aj vzájomné vzťahy medzi nimi. UPC napríklad tvrdí, že vysoká miera penetrácie sa v spojitosti s vysokými cenami považuje za nemožnú. Komisia posúdila metodiku a číselné hodnoty, na ktorých je založený podnikateľský plán, a dospela k záveru, že sa môžu považovať za prijateľné pre súkromného investora, ktorý pôsobí za normálnych podmienok trhového hospodárstva. |
| --- | --- |

(164)

Spoločnosť UPC ďalej zdôraznila, že Komisia by mala zohľadňovať nielen samotné predpoklady, ale aj vzájomné vzťahy medzi nimi. UPC napríklad tvrdí, že vysoká miera penetrácie sa v spojitosti s vysokými cenami považuje za nemožnú. Komisia posúdila metodiku a číselné hodnoty, na ktorých je založený podnikateľský plán, a dospela k záveru, že sa môžu považovať za prijateľné pre súkromného investora, ktorý pôsobí za normálnych podmienok trhového hospodárstva.

| (165) | Spoločnosť UPC ďalej tvrdí, že vo svojich výpočtoch týkajúcich sa podnikateľského plánu GNA nezohľadnila skutočnosť, že GNA bude užívateľom siete v prvých rokoch poskytovať zľavy, keďže tieto informácie sa objavili až v rozhodnutí Komisie o začatí konania. UPC zastáva názor, že takýto príspevok GNA na marketingové náklady celkového projektu ešte viac podlamuje finančnú výnosnosť projektu pre investorov, a tým prispieva k tomu, že podnikateľský plán GNA nie je realizovateľný. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že na trhu je bežným postupom poskytovať nové služby v prvých rokoch so zľavou, aby sa zabezpečila určitá zákaznícka základňa. Okrem toho podnikateľský plán, ktorý Komisia analyzovala, počítal s finančným vplyvom týchto zliav. |
| --- | --- |

(165)

Spoločnosť UPC ďalej tvrdí, že vo svojich výpočtoch týkajúcich sa podnikateľského plánu GNA nezohľadnila skutočnosť, že GNA bude užívateľom siete v prvých rokoch poskytovať zľavy, keďže tieto informácie sa objavili až v rozhodnutí Komisie o začatí konania. UPC zastáva názor, že takýto príspevok GNA na marketingové náklady celkového projektu ešte viac podlamuje finančnú výnosnosť projektu pre investorov, a tým prispieva k tomu, že podnikateľský plán GNA nie je realizovateľný. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že na trhu je bežným postupom poskytovať nové služby v prvých rokoch so zľavou, aby sa zabezpečila určitá zákaznícka základňa. Okrem toho podnikateľský plán, ktorý Komisia analyzovala, počítal s finančným vplyvom týchto zliav.

| (166) | V súvislosti s modelom vypracovaným spoločnosťou Arcadis (101), ktorý UPC uviedla ako potenciálny model pre podnikateľský plán GNA, Komisia poznamenáva, že tento model nebol súčasťou informácií poskytnutých holandskými orgánmi, a holandské orgány potvrdili, že neexistuje žiadna súvislosť medzi posudzovaným projektom a týmto modelom. |
| --- | --- |

(166)

V súvislosti s modelom vypracovaným spoločnosťou Arcadis (101), ktorý UPC uviedla ako potenciálny model pre podnikateľský plán GNA, Komisia poznamenáva, že tento model nebol súčasťou informácií poskytnutých holandskými orgánmi, a holandské orgány potvrdili, že neexistuje žiadna súvislosť medzi posudzovaným projektom a týmto modelom.

| (167) | Komisia ďalej nemá žiadne záznamy o tom, že by pôžička vo výške [...] EUR od spoločnosti [...] nebola poskytnutá za trhových podmienok. Úroková miera účtovaná spoločnosťou [...] (102) a potenciálna hodnota záruky príslušných aktív je dostatočným dôkazom toho, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok. |
| --- | --- |

(167)

Komisia ďalej nemá žiadne záznamy o tom, že by pôžička vo výške [...] EUR od spoločnosti [...] nebola poskytnutá za trhových podmienok. Úroková miera účtovaná spoločnosťou [...] (102) a potenciálna hodnota záruky príslušných aktív je dostatočným dôkazom toho, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok.

| (168) | Po ukončení formálneho zisťovania a po posúdení doplňujúcich informácií, ktoré boli Komisii doručené, Komisia dospela k záveru, že podnikateľský plán GNA je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(168)

Po ukončení formálneho zisťovania a po posúdení doplňujúcich informácií, ktoré boli Komisii doručené, Komisia dospela k záveru, že podnikateľský plán GNA je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

| (169) | Podnikateľský plán je založený na hlavnej prognóze, podľa ktorej vývoj telekomunikačného a mediálneho trhu v Holandsku povedie k výraznému dopytu po vysokorýchlostných širokopásmových službách, ktorý v značnej miere uspokoja siete FttH. Z tejto prognózy, ktorú potvrdzuje správa spoločnosti Stratix Consulting a Delftskej technickej univerzity, sa vyvodzujú predpoklady týkajúce sa cien a miery penetrácie siete GNA. Spolu s ďalšími predpokladmi ako napr. investičnými nákladmi tieto faktory vedú k záveru, že projekt prinesie svojim investorom dostatočnú odmenu. |
| --- | --- |

(169)

Podnikateľský plán je založený na hlavnej prognóze, podľa ktorej vývoj telekomunikačného a mediálneho trhu v Holandsku povedie k výraznému dopytu po vysokorýchlostných širokopásmových službách, ktorý v značnej miere uspokoja siete FttH. Z tejto prognózy, ktorú potvrdzuje správa spoločnosti Stratix Consulting a Delftskej technickej univerzity, sa vyvodzujú predpoklady týkajúce sa cien a miery penetrácie siete GNA. Spolu s ďalšími predpokladmi ako napr. investičnými nákladmi tieto faktory vedú k záveru, že projekt prinesie svojim investorom dostatočnú odmenu.

| (170) | Komisia posúdila plán a jeho predpoklady tým, že ho porovnala s podobnými projektmi, pričom kontrolovala vnútornú zhodu a realizovateľnosť predpokladov. Záverom tohto posudzovania je, že podnikateľský plán je metodicky správny a zohľadňuje všetky dôležité faktory, ktoré môžu vplývať na úspešnosť projektu. |
| --- | --- |

(170)

Komisia posúdila plán a jeho predpoklady tým, že ho porovnala s podobnými projektmi, pričom kontrolovala vnútornú zhodu a realizovateľnosť predpokladov. Záverom tohto posudzovania je, že podnikateľský plán je metodicky správny a zohľadňuje všetky dôležité faktory, ktoré môžu vplývať na úspešnosť projektu.

| (171) | Komisia ďalej poznamenáva, že podnikateľský plán GNA neobsahuje očividne chybné predpoklady. Predpoklady, na ktorých sa plán zakladá, sú realistické vzhľadom na hlavnú prognózu o vývoji telekomunikačného a mediálneho trhu. Realistické sa zdajú byť aj v porovnaní s podobnými projektmi. Výhrady, ktoré môžu vzniknúť proti niektorým predpokladom podnikateľského plánu z principiálnych dôvodov alebo na základe rozdielnej prognózy budúceho vývoja príslušných trhov, nie sú dostatočné na podkopanie jeho celkovej dôveryhodnosti. Takéto rozdielne názory sú bežné pri veľkom množstve posudzovaní podnikateľských investičných rozhodnutí. |
| --- | --- |

(171)

Komisia ďalej poznamenáva, že podnikateľský plán GNA neobsahuje očividne chybné predpoklady. Predpoklady, na ktorých sa plán zakladá, sú realistické vzhľadom na hlavnú prognózu o vývoji telekomunikačného a mediálneho trhu. Realistické sa zdajú byť aj v porovnaní s podobnými projektmi. Výhrady, ktoré môžu vzniknúť proti niektorým predpokladom podnikateľského plánu z principiálnych dôvodov alebo na základe rozdielnej prognózy budúceho vývoja príslušných trhov, nie sú dostatočné na podkopanie jeho celkovej dôveryhodnosti. Takéto rozdielne názory sú bežné pri veľkom množstve posudzovaní podnikateľských investičných rozhodnutí.

| (172) | Dvaja súkromní investori, ktorí sa tiež špecializujú na investície do komunikačných infraštruktúr, spoločnosti ING RE a Reggefiber, sa na základe podnikateľského plánu významne podieľali na projekte. [...] (103). Bez ohľadu na finančné výnosy je veľmi pravdepodobné, že táto strategická hodnota projektu ako relatívne malého „pilotného projektu“, ktorý môže otestovať potenciál technológie FttH v husto zaľudnených oblastiach a príslušný nový podnikateľský model (104), prispela k rozhodnutiu tak verejných, ako aj súkromných investorov prijať relatívne veľké riziko (105). |
| --- | --- |

(172)

Dvaja súkromní investori, ktorí sa tiež špecializujú na investície do komunikačných infraštruktúr, spoločnosti ING RE a Reggefiber, sa na základe podnikateľského plánu významne podieľali na projekte. [...] (103). Bez ohľadu na finančné výnosy je veľmi pravdepodobné, že táto strategická hodnota projektu ako relatívne malého „pilotného projektu“, ktorý môže otestovať potenciál technológie FttH v husto zaľudnených oblastiach a príslušný nový podnikateľský model (104), prispela k rozhodnutiu tak verejných, ako aj súkromných investorov prijať relatívne veľké riziko (105).

| (173) | Na základe týchto úvah dospela Komisia k záveru, že súkromný investor pôsobiaci za normálnych podmienok trhového hospodárstva môže na základe podnikateľského plánu investovať do GNA. |
| --- | --- |

(173)

Na základe týchto úvah dospela Komisia k záveru, že súkromný investor pôsobiaci za normálnych podmienok trhového hospodárstva môže na základe podnikateľského plánu investovať do GNA.

| (174) | V súvislosti s pripomienkami spoločností UPC, ONO, FT, COM HEM a anonymnej strany požadujúcimi od Komisie, aby v tomto prípade vzhľadom na údajný „precedentný charakter“ projektu pre ďalšie investície do širokopásmových sietí v Európe zaujala prísny postoj voči uplatňovaniu zásady investora v trhovom hospodárstve, Komisia by chcela zdôrazniť, že posudzovanie zásady investora v trhovom hospodárstve sa musí pre každý prípad vykonať samostatne v súlade s existujúcou judikatúrou a rozhodovacími postupmi v tejto oblasti. |
| --- | --- |

(174)

V súvislosti s pripomienkami spoločností UPC, ONO, FT, COM HEM a anonymnej strany požadujúcimi od Komisie, aby v tomto prípade vzhľadom na údajný „precedentný charakter“ projektu pre ďalšie investície do širokopásmových sietí v Európe zaujala prísny postoj voči uplatňovaniu zásady investora v trhovom hospodárstve, Komisia by chcela zdôrazniť, že posudzovanie zásady investora v trhovom hospodárstve sa musí pre každý prípad vykonať samostatne v súlade s existujúcou judikatúrou a rozhodovacími postupmi v tejto oblasti.

| (175) | Komisia teda dospela k celkovému záveru, že investícia mesta Amsterdam nepredstavuje štátnu pomoc, keďže sa realizovala zároveň s významným kapitálovým príspevkom zo strany súkromného investora za porovnateľných podmienok. Z preskúmania tohto podnikateľského plánu ďalej vyplynulo, že investícia je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(175)

Komisia teda dospela k celkovému záveru, že investícia mesta Amsterdam nepredstavuje štátnu pomoc, keďže sa realizovala zároveň s významným kapitálovým príspevkom zo strany súkromného investora za porovnateľných podmienok. Z preskúmania tohto podnikateľského plánu ďalej vyplynulo, že investícia je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

VII.   ZÁVER

| (176) | Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania holandské orgány uspokojivým spôsobom vyriešili predbežné pochybnosti vyjadrené Komisiou v rozhodnutí o začatí konania. Predovšetkým podnik GNA uhradil mestu Amsterdam všetky predinvestície. Komisia poznamenala, že mesto Amsterdam investovalo do GNA za rovnakých podmienok ako súkromné strany zapojené do projektu, ktoré investovali na základe podnikateľského plánu GNA. |
| --- | --- |

(176)

Po začatí konania vo veci formálneho zisťovania holandské orgány uspokojivým spôsobom vyriešili predbežné pochybnosti vyjadrené Komisiou v rozhodnutí o začatí konania. Predovšetkým podnik GNA uhradil mestu Amsterdam všetky predinvestície. Komisia poznamenala, že mesto Amsterdam investovalo do GNA za rovnakých podmienok ako súkromné strany zapojené do projektu, ktoré investovali na základe podnikateľského plánu GNA.

| (177) | Komisia následne dospela k záveru, že investícia mesta Amsterdam do GNA nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, |
| --- | --- |

(177)

Komisia následne dospela k záveru, že investícia mesta Amsterdam do GNA nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Investícia mesta Amsterdam do Glasvezelnet Amsterdam C.V. za účelom vybudovania optickej siete v Amsterdame, notifikovaná Komisii 17. mája 2005, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

Opatrenie je preto možné realizovať.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Holandskému kráľovstvu.

V Bruseli 11. decembra 2007

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 134, 16.6.2007, s. 9. Štátna pomoc C 53/06 (ex N 262/05) – Citynet Amsterdam: investícia mesta Amsterdam do siete optických vlákien vedených do domácností (FTTH) – Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES.

1

Citynet Amsterdam: investícia mesta Amsterdam do siete optických vlákien vedených do domácností (FTTH)

(2)  Združenie VECAI poskytlo ďalšie informácie prostredníctvom e-mailov zaevidovaných 27. decembra 2005, 11. januára 2006 a 31. januára 2006.

2

(3)  UPC Nederland BV je dcérskou spoločnosťou spoločnosti Liberty Global Inc. UPC Nederland BV vystupuje v Holandsku pod názvom UPC. Liberty Global Inc. (ďalej len „Liberty Global“) je medzinárodný káblový operátor, ktorý poskytuje služby v oblasti videa, telefónu a internetového prístupu. Táto spoločnosť prevádzkuje širokopásmové komunikačné siete vo viacerých krajinách.

3

(4)  Informácie, ktoré poskytla spoločnosť UPC 12. mája a ktoré boli zaevidované 15. mája 2006.

4

(5)  19. a 31. mája a 1., 7. a 13. júna 2006.

5

(6)  18., 25. a 29. augusta 2006.

6

(7)  Podľa verejne dostupných informácií, napr. článkov v novinách Parool (7. júla 2006) a Trouw (13. októbra 2006).

7

(8)  Tento e-mail bol zaevidovaný 22. septembra 2006.

8

(9)  Správa odvolacieho súdu z 21. novembra 2006, č. 200601252.

9

(10)  Rozsudok odvolacieho súdu z 18. januára 2007 vo veci 1252/06 KG.

10

(11)  „Dátový priestor“ sa väčšinou používa napríklad počas hĺbkovej analýzy (due dilligence) v prípade fúzií alebo akvizícií a poskytuje potenciálnym záujemcom prístup k dôverným podnikovým informáciám.

11

due dilligence

(12)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

12

(13)  Listom zo 17. júla 2007 zaevidovaným v ten istý deň.

13

(14)  Listom zo 16. júla 2007 zaevidovaným v ten istý deň.

14

(15)  Listom zo 17. júla 2007 zaevidovaným v ten istý deň.

15

(16)  Listom zo 17. júla 2007 zaevidovaným v ten istý deň.

16

(17)  Listom zo 17. júla 2007 zaevidovaným v ten istý deň; verzia, ktorá nebola označená ako dôverná, prijatá 27. júla 2007.

17

(18)  Použitie prístupových optických sietí sa považuje za ďalší veľký krok v oblasti elektronických komunikácií. Nové optické siete v porovnaní s existujúcimi medenými sieťami (napr. ADSL alebo káble) poskytujú omnoho väčšie rýchlosti a symetrické služby a predpokladá sa, že vydláždia cestu mnohým novým inovačným službám a aplikáciám založeným na IP technológiách (IPTV, video na požiadanie, telemedicína atď.).

18

(19)  Úspešným uchádzačom o výstavbu je spoločnosť Van den Berg Infrastructuren (BAM)/Draka Comteq Telecom. Van den Berg je dcérskou spoločnosťou veľkej stavebnej spoločnosti BAM a Draka Comteq je výrobcom káblov. Úspešným uchádzačom o prevádzkovanie siete, verejná súťaž 2005/S 79-076325, je spoločnosť BBned.

19

(20)  ING RE je dcérskou spoločnosťou konglomerátu finančných (bankových a poisťovacích) služieb ING.

20

(21)  Spoločnosť Reggefiber sa zúčastňuje na viacerých projektov s optickými vláknami v Holandsku a je spojená so stavebným koncernom Volker Wessels.

21

(22)  Financovanie bytových spoločností je v súčasnosti predmetom konania o existujúcej pomoci vedeného Komisiou (vec E-2/2005 Bestaande woonwet en financierings-methoden voor woningsbouwcorporaties). Listom zaslaným Komisii 20. decembra 2005 združenie Vecai požiadalo Komisiu o preskúmanie právneho postavenia bytových spoločností na základe pravidiel štátnej pomoci. Komisia odpovedala listom z 3. februára 2006, v ktorom vysvetlila, že GR pre hospodársku súťaž sa zaoberá touto otázkou v rámci uvedeného prebiehajúceho konania.

22

Bestaande woonwet en financierings-methoden voor woningsbouwcorporaties

(23)  Približne tretinu domov (13 000) v tejto oblasti vlastnia bytové spoločnosti.

23

(24)  [...] na informácie v hranatých zátvorkách sa vzťahuje povinnosť zachovávať služobné tajomstvo.

24

(25)  [...]

25

(26)  BBned je súkromný prevádzkovateľ širokopásmových služieb, dcérska spoločnosť spoločnosti Telecom Italia. Spoločnosť BBned bola vybraná na základe verejnej súťaže, ktorá bola oznámená v Úradnom vestníku Európskej únie pod číslom 2004/S 138 – 118456 zo 17. júla 2004.

26

Úradnom vestníku Európskej únie

(27)  [...]

27

(28)  V oblasti telekomunikácii znamená pojem „triple play“ poskytovanie vysokorýchlostného internetového pripojenia, televíznych a telefónnych služieb prostredníctvom spoločného širokopásmového pripojenia.

28

(29)  V rozsudku Súdu prvého stupňa vo veci T-73/98 Société chimique Prayon-Rupel SA/Komisia, Zb. 2001, s. II-867, odôvodnenie 96, sa uvádza: „skutočnosť, že strávený čas výrazne prekračuje čas väčšinou požadovaný na prvé preskúmanie podľa článku 93 ods. 3 zmluvy, môže spolu s ostatnými faktormi odôvodniť záver, že Komisia sa pri posudzovaní stretla so závažnými problémami, ktoré si vyžiadali začatie konania podľa článku 93 ods. 2 zmluvy“.

29

Société chimique Prayon-Rupel SA/Komisia,

(30)  Mesto dalo vypracovať v rokoch 2003 a 2004 niekoľko štúdií na prípravu projektu a zorganizovalo verejnú súťaž na výstavbu a využívanie siete. Okrem toho mesto Amsterdam financovalo niektoré výkopové práce a zakúpilo software pre výstavbu siete. Tieto „predinvestície“ mesta predstavovali sumu [...].

30

(31)  Pozri odôvodnenie 30 a nasledujúce odôvodnenia rozhodnutia o začatí konania.

31

(32)  Keďže holandské orgány požadovali, aby sa na podnikateľský plán GNA vzťahovala povinnosť zachovávať obchodné tajomstvo, spoločnosť RBB Economics nemala prístup k aktuálnemu podnikateľskému plánu GNA a vo svojej štúdii vychádzala z verejne dostupných informácií a z verejnej verzie rozhodnutia Komisie o začatí konania.

32

(33)  Pozri odôvodnenie 30 a nasledujúce odôvodnenia rozhodnutia o začatí konania.

33

(34)  Celková miera vypovedaných zmlúv vyjadruje počet všetkých zákazníkov, ktorí prešli od spoločnosti UPC k akémukoľvek inému prevádzkovateľovi (napríklad ku KPN, GNA, presťahovali sa do iného obvodu atď.) Preto UPC považuje túto hodnotu za maximálnu mieru vypovedaných zmlúv, ktorú by mohla v tejto etape dosiahnuť nová optická sieť GNA.

34

(35)  GNA začal s budovaním siete v októbri 2006 a maloobchodní prevádzkovatelia, ktorí využívajú sieť GNA prostredníctvom spoločnosti BBNed, začali poskytovať svoje služby v marci 2007.

35

(36)  V niektorých častiach Nuenenu a Hillegomu predstavuje napríklad miera penetrácie služieb na trhu prostredníctvom optickej siete po jednom roku viac než 80 % všetkých domácností. Projekty v Nuenene a Hillegome majú odlišné zázemie ako amsterdamský projekt; v Hillegome sa na projekte nepodieľa žiadny verejný investor.

36

(37)  Optická sieť v Nuenene slúži 7 400 domácnostiam, čo je menej ako 25 % súčasného rozsahu amsterdamského projektu.

37

(38)  Pozri rozhodnutie Komisie z 19. júla 2006, C 35/05, Vybudovanie širokopásmovej siete v Appingedame (Ú. v. EÚ L 86, 27.3.2007, s. 1), v ktorom Komisia považovala pomoc poskytnutú pri budovaní prístupovej optickej siete za nezlučiteľnú so spoločným trhom, keďže holandské mesto Appingedam vybudovalo svoju sieť so štátnou pomocou, pričom súkromní prevádzkovatelia širokopásmových sietí už v tejto oblasti poskytovali podobné služby. V tomto prípade sa na financovaní projektu nepodieľali žiadni súkromní investori a holandské orgány sa neodvolávali na zásadu investora v trhovom hospodárstve.

38

Vybudovanie širokopásmovej siete v Appingedame

(39)  Arcadis je inžinierska spoločnosť, ktorá poskytuje služby projektového manažmentu, konzultačné a technické služby pre využívanie sietí optických vláken.

39

(40)  Model je dostupný na tejto internetovej stránke:

40

http://ngn.arcadis.nl/

(41)  Pozri poznámku pod čiarou č. 37.

41

(42)  Rozdelenie na „bielu“, „sivú“ a „čiernu“ oblasť závisí od úrovne existujúcich ponúk širokopásmových služieb. Vo všeobecnosti „bielymi oblasťami“ sú vidiecke a riedko zaľudnené oblasti bez akéhokoľvek poskytovania širokopásmových služieb; „sivé oblasti“ sú oblasti, kde sa na určitej časti územia už poskytujú základné širokopásmové služby; a „čierne oblasti“ sú oblasti, kde minimálne 2 konkurenčné infraštruktúrne siete (napr. telefónna sieť a sieť káblovej TV) zabezpečujú rôzne širokopásmové služby.

42

(43)  Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Spoločné akcie pre rast a zamestnanosť: Lisabonský program Spoločenstva, KOM(2005) 330 z 20. júla 2005.

43

Spoločné akcie pre rast a zamestnanosť: Lisabonský program Spoločenstva

(44)  V správe z 8. marca 2007, ktorú pre holandské orgány vypracovala spoločnosť Stratix Consulting a Delftská technická univerzita a ktorá bola predložená Komisii 16. marca 2007, konzultačná spoločnosť uvádza približne 50 projektov výstavby optických sietí zrealizovaných v Holandsku do decembra 2006 a podobný počet nových projektov oznámených a naplánovaných od roku 2007.

44

(45)  Informácie poskytnuté 9. novembra 2007 a 12. novembra 2007.

45

(46)  [...]

46

(47)  Vážené priemerné kapitálové náklady (WACC) vyjadrujú relatívne náklady vlastného a cudzieho kapitálu podniku. WACC je všeobecne uznávaný finančný ukazovateľ pre akýkoľvek konkrétny podnik alebo projekt používaný na hodnotenie miery návratnosti, ktorý poskytovatelia kapitálu (tak cudzieho, ako aj vlastného) pri zohľadnení rizikových znakov projektu vyžadujú. Podniky alebo projekty, ktoré môžu dosiahnuť vyššiu návratnosť (meranú napr. pomocou vnútornej miery návratnosti) než kapitálové náklady, prinášajú investorom pridanú hodnotu. Na druhej strane podniky alebo projekty, ktoré sú síce ziskové, ale ich návratnosť je nižšia než kapitálové náklady, „poškodzujú“ investovanú hodnotu.

47

(48)  V porovnávacej analýze Komisie sa porovnávali predpoklady podnikateľského plánu GNA s dostupnými informáciami porovnateľných podnikov, konkrétne s európskymi prevádzkovateľmi telekomunikačných služieb.

48

(49)  Vnútorná miera návratnosti sa používa pri prijímaní rozhodnutí o dlhodobých investíciách a pri porovnaniach rozličných investičných projektov.

49

(50)  Napríklad peer-to-peer aplikácie, sťahovanie súborov, služby HDTV atď.

50

(51)  Pozri poznámku pod čiarou č. 44.

51

(52)  Holandské orgány sa odvolávajú predovšetkým na rozsudok Súdu prvého stupňa z 12. decembra 2000 vo veci T-296/97 Alitalia/Komisia, odôvodnenia 80 a 81; rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991 vo veci C-303/88 Taliansko/Komisia, s. I-1433, odôvodnenie 20; a rozsudok Súdu prvého stupňa z 12. decembra 1996 vo veci T-358/94 Air France/Komisia, s. II-2109, odôvodnenie 70.

52

Alitalia/Komisia

Taliansko/Komisia

Air France/Komisia

(53)  Holandské orgány sa odvolávajú na rozhodnutie Komisie 95/404/ES o postupe súvisiacom s uplatňovaním nariadenia Rady (EHS) č. 2407/92 („Swissair/Sabena“) z 19. júla 1995 a rozhodnutie vo veci N 172/00 Schéma počiatočného a rizikového kapitálu, Írsko, zo 17. októbra 2000 (Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 48).

53

(54)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

54

(55)  Spoločnosť France Telecom nedávno predala svoje dcérske spoločnosti Orange Netherlands a Nederland Breedband spoločnosti Deutsche Telekom. Komisia schválila transakciu 20. augusta 2007.

55

(56)  Posledné údaje, ktoré spoločnosťou UPC predložila v súvislosti s počtom vypovedaných zmlúv, sa vzťahujú na situáciu k 1. júnu 2007.

56

(57)  Pozri poznámku pod čiarou č. 41.

57

(58)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie z 19. júla 2006, C 35/05, Vybudovanie širokopásmovej siete v Appingedame (Ú. v. EÚ L 86, 27.3.2007, s. 1); pozri tiež poznámku pod čiarou č. 37.

58

(59)  Vec C-345/02 Pearle a iní, Zb. 2004, s. I-7139, odôvodnenie 35, ktorá cituje vec C-303/88 Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-1433, odôvodnenie 11, a vec C-482/99 Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4379, odôvodnenie 24.

59

Pearle a iní

Taliansko/Komisia

Francúzsko/Komisia

(60)  Z právneho hľadiska mesto neinvestuje samotné do GNA, ale prostredníctvom účelovo na tento projekt zriadenej spoločnosti [...], ktorú vlastní mesto Amsterdam cez spoločnosť Ontwikkelingsbedrijf Amsterdam (OGA, amsterdamská rozvojová spoločnosť vo vlastníctve mesta). Investícia teda pochádza zo štátnych prostriedkov prisúditeľných štátu (dcérsku spoločnosť vlastní mesto, rozhodnutie o investovaní prijalo mesto a realizuje sa prostredníctvom dcérskej spoločnosti z iniciatívy mesta). Takže boli splnené podmienky uvedené v odôvodnení 37, vec C-482/99, Stardust Marine (pozri poznámku pod čiarou č. 58).

60

(61)  Pozri napríklad rozsudok z 8. mája 2003 v spojených veciach C-328/99 a C-399/00 Talianska republika a SIM2 Multimedia SpA/Komisia, Zb. 2003, s. I-4035, odôvodnenia 37 a 38, „rozsudok Seleco“; spojené veci 296 a 318/82 Holandsko a Leeuwarder Papierwarenfabriek BV/Komisia, Zb. 1985, s. 809, odôvodnenie 17; uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v oblasti leteckej dopravy, odôvodnenia 25 a 26; rozhodnutie Komisie z 2. augusta 2004 (2006/621/ES) o štátnej pomoci, ktorú Francúzsko poskytlo spoločnosti France Télécom (Ú. v. EÚ L 257, 20.9.2006, s. 11); a oznámenie Komisie členským štátom 93/C 307/03 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3).

61

Talianska republika a SIM2 Multimedia SpA/Komisia

Holandsko a Leeuwarder Papierwarenfabriek BV/Komisia

(62)  Pozri napríklad rozsudky vo veci C-303/88 Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-1433, odôvodnenie 20, „rozsudok ENI-Lanerossi“, a vo veci T-358/94 Air France/Komisia, Zb. 1996, s. II-2109, odôvodnenie 70.

62

Taliansko/Komisia

Air France/Komisia

(63)  Vec T-296/97 Alitalia, Zb. 2000, s. II-3871, odôvodnenie 81; vec T-385/94 Air France, Zb. 1996, s. II-2109, odôvodnenia 148 a 149. Pozri tiež stanovisko Komisie vyjadrené v Uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS na podniky verejných orgánov, Bulletin EC-9/1984, bod 3.1 i) a iii).

63

Alitalia

Air France

(64)  Inými slovami, podmienky v jednej dohode môžu byť rovnaké, ďalšie dohody však môžu obsahovať dodatočné ustanovenia s rozdielnymi právami a povinnosťami.

64

(65)  Poznámka pod čiarou č. 48 rozhodnutia o začatí konania.

65

(66)  100 % akcií spoločnosti ING je zaznamenaných na burze s cennými papiermi, pričom žiadny akcionár nevlastní viac než 5 % akcií spoločnosti. Reggefiber je dcérskou spoločnosťou spoločnosti Reggebourgh, ktorá je investičným nástrojom skupiny Wessels. Pozri tiež poznámky pod čiarou č. 20 a 21.

66

(67)  Na význam súkromnej účasti sa treba pozerať aj v tej súvislosti, že do širokopásmových sietí v „čiernych“ oblastiach investujú predovšetkým súkromní prevádzkovatelia. Pozri tiež odôvodnenie 84.

67

(68)  Odôvodnenia 49 a ďalšie.

68

(69)  Pozri tiež odôvodnenia 54 a 55.

69

(70)  Odôvodnenie 52 a ďalšie.

70

(71)  Napríklad vo svojom liste holandským orgánom z 29. septembra 2006.

71

(72)  Pozri tiež odôvodnenie 59. Holandské orgány informovali Komisiu o tom, že účtovaný úrok predstavoval sumu [...] a podnik GNA ho zaplatil dňa [...].

72

(73)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie zo 7. júna 2005 o pláne priemyselnej reštrukturalizácie spoločnosti Alitalia (Ú. v. EÚ L 69, 8.3.2006, s. 1), odôvodnenie 194: „Za účelom predloženia svojej ponuky spoločnosť Deutsche Bank vykonala hodnotenie stratégie a perspektív budúcej rentability spoločnosti. Okrem toho počíta, pred dohodnutím definitívnej zmluvy, s vykonaním kontroly typu due diligence, ktorú musia vykonať všetci investori a ktorá umožní spustenie tejto operácie.“

73

due diligence

(74)  Odôvodnenie 62.

74

(75)  Toto posúdenie sa odvoláva najmä na spoločnosť UPC, keďže jej predložené informácie sú najpodrobnejšie. Posúdenie sa však zaoberá aj všeobecnejšími pripomienkami ďalších zainteresovaných strán.

75

(76)  Odôvodnenie 63 a ďalšie.

76

(77)  Uskutočnený 2. mája 2006 v mene holandských orgánov, predložený Komisii 11. mája 2006.

77

(78)  Predložená 16. marca 2007, pozri tiež odôvodnenie 75.

78

(79)  UPC (holandská káblová spoločnosť) 10,6 %, Fastweb (taliansky prevádzkovateľ širokopásmovej siete) 9 %, Telenet (flámska káblová spoločnosť) 8,5 %, KPN (etablovaná holandská telekomunikačná spoločnosť) 8,1 %.

79

(80)  Treba poznamenať, že ani spoločnosť UPC vo svojich pripomienkach nepoužila tieto ukazovatele pri posudzovaní podnikateľského plánu GNA.

80

(81)  [...]

81

(82)  Spoločnosti UPC a RBB vychádzali vo svojich analýzach z verejne dostupných informácií, predovšetkým zo správy analytikov spoločnosti ING „European Telecoms“ z 24. februára 2006 o realizovateľnosti Fibre-to-the-Home-projektu v Amsterdame.

82

(83)  Konkrétne produkt „chello extreme“, ktorý v súčasnosti ponúka rýchlosť prijímania dát 20Mb/s a rýchlosť odosielania 2 Mb/s.

83

(84)  Kde miera penetrácie optických sietí dosiahla viac než 80 %.

84

(85)  Pozri napríklad štúdiu spoločnosti JPMorgan (2006): „The fibre battle – Changing Dynamics in European Wirelines“, 4. októbra 2006. Spoločnosť JPMorgan takisto vypočítala, že návratnosť infraštruktúry FttH – s otvoreným prístupom k priemernému mestskému trhu – začína byť zaujímavou od trhového podielu vo výške 25 %.

85

(86)  Dôkazom sú napríklad investície spoločnosti Reggefiber v Holandsku a investície ďalších prevádzkovateľov vo Francúzsku a v iných európskych krajinách. Pozri tiež dokument spoločnosti Stratix „The Netherlands: FTTH deployment overview, 4Q2006“, január 2007.

86

(87)  Zdroj: „Supplement to the RBB report on Amsterdam’s investment in the FttH Citynet project“, 7. novembra 2006.

87

(88)  Spoločnosti ako Pilmo, Unet alebo InterNLnet už poskytujú na sieti GNA služby s obmedzeným geografickým rozsahom.

88

(89)  Opis trojvrstvového modelu je uvedený v odôvodnení 23 a ďalších.

89

(90)  Posúdenie veľkoobchodných cien je uvedené v odôvodnení 146 a ďalších.

90

(91)  Pre celú infraštruktúru (aktívnu a pasívnu vrstvu) odhadujú UPC a RBB na pripojenú domácnosť 1 500 EUR (1 000 EUR resp. 500 EUR), KPN 1 300 EUR, Hillegom (holandský projekt FttH) 1 200 EUR, Corning (výrobca optických vláken) 1 200 EUR, Arthur D. Little (konzultačná spoločnosť) 1 000 EUR (600 EUR resp. 400 EUR), Fastweb (taliansky prevádzkovateľ širokopásmovej siete) 1 200 EUR, ARCEP (francúzsky regulačný orgán) 2 000 EUR (údaje z rokov 2005 a 2006), JPMorgan (konzultačná spoločnosť) 1 000 – 2 000 EUR.

91

(92)  Pozri tiež poznámku pod čiarou č. 19.

92

(93)  Poznámka pod čiarou č. 37 rozhodnutia.

93

(94)  Výsledkom posudzovania na základe peňažných tokov (v súlade s pripomienkami UPC) je suma vo výške [...] EUR.

94

(95)  Pozri napríklad dokumenty rady FttH dostupné na adrese http://www.ftthcouncil.org alebo Gartnerovu výskumnú správu zo 14. februára 2006: „Governments Can Bring Moore’s Law to Broadband Access“.

95

(96)  Holandské orgány predložili niekoľko analýz citlivosti a rozličné scenáre vývoja podniku ako súčasť podnikateľského plánu GNA. Holandské orgány tvrdia, že aj v prípade „najhoršieho scenára“ bude hodnota infraštruktúry dostatočná [...].

96

(97)  Vykonaný 2. mája 2006 v mene spoločnosti GNA, predložený Komisii 11. mája 2006. Pozri tiež odôvodnenie 125.

97

(98)  V prípade podnikateľského plánu analýzy citlivosti umožňujú subjektom prijímajúcim rozhodnutia posúdiť závislosť finančných výsledkov podnikateľského plánu na zmenách príslušných predpokladov. Podobne aj rozličné obchodné scenáre zdôrazňujú rozličné výsledky projektu na základe rozličných trhových predpokladov.

98

(99)  Správa spoločnosti ING dospela k záveru, že sieť FttH v Amsterdame je finančne realizovateľná a životaschopná (správa analytikov spoločnosti ING „Európske telekomunikácie“, 24. februára 2006). Podnikateľský plán použitý v tejto správe sa však výrazne líši od podnikateľského plánu GNA (napr. v metodike, plánovanom časovom rámci, finančných cieľoch atď.).

99

(100)  Spoločnosť GNA uplatňuje rozličné metodiky podnikateľského plánu v porovnaní s metodikou použitou v správe spoločnosti ING uvedenej v poznámke pod čiarou č. 98. V metodike GNA sa nepožadoval ukazovateľ kapitálových nákladov. V tejto analýze však Komisia použila aj hodnoty kapitálových nákladov ako referenčné hodnoty pre mieru IRR podnikateľského plánu GNA. Pozri tiež odôvodnenie 134 a ďalšie.

100

(101)  Pozri odôvodnenie 41.

101

(102)  Holandské orgány poskytli Komisii dohodu o pôžičke [...], v ktorej sa uvádza úroková miera vo výške [...] %.

102

(103)  [...]

103

(104)  Konkrétne „trojvrstvový model“, kde sa pasívna a aktívna vrstva prevádzkuje a spravuje samostatne, s otvoreným a nediskriminačným prístupom poskytovaným všetkým maloobchodným prevádzkovateľom, pozri tiež obrázok 1.

104

(105)  Malé riskantné investície sa dajú vysvetliť aj teóriou reálnej opcie, podľa ktorej riskantné investície môžu predstavovať dvojetapový proces. V prvej etape sa realizujú len malé investície (t. j. spoločnosť kupuje opciu). O niečo neskôr, keď sa získa viac informácií, spoločnosť môže realizovať väčšiu investíciu (t. j. uplatnenie tejto opcie) alebo odstúpiť od svojich plánov, čím obmedzí svoje straty na počiatočnú malú investíciu (t. j. na náklady na opciu). Prijatím väčšieho rizika a neurčitosti v prvej etape (s malým záväzkom) môžu spoločnosti zmierniť riziká následných (väčších) investícií.

105

---

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/50

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 8. septembra 2008,

ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené

[oznámené pod číslom K(2008) 4735]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2008/730/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3,

keďže:

| (1) | Dňa 1. júla 2005 spoločnosť Bayer CropScience AG predložila v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 príslušným orgánom Holandska žiadosť o umiestnenie potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú sóju A2704-12, sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh (ďalej len „žiadosť“). |
| --- | --- |

(1)

Dňa 1. júla 2005 spoločnosť Bayer CropScience AG predložila v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 príslušným orgánom Holandska žiadosť o umiestnenie potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú sóju A2704-12, sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh (ďalej len „žiadosť“).

| (2) | Žiadosť sa vzťahuje aj na umiestnenie iných produktov, ktoré obsahujú sóju A2704-12 alebo sú z nej zložené, na trh na účely rovnakého použitia ako akejkoľvek inej sóje s výnimkou pestovania. Preto v súlade s ustanoveniami článku 5 ods. 5 a článku 17 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1829/2003 sú v žiadosti zahrnuté údaje a informácie požadované v prílohách III a IV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS (2), ako aj informácie a závery z posúdenia rizika vykonaného v súlade so zásadami stanovenými v prílohe II k smernici 2001/18/ES. |
| --- | --- |

(2)

Žiadosť sa vzťahuje aj na umiestnenie iných produktov, ktoré obsahujú sóju A2704-12 alebo sú z nej zložené, na trh na účely rovnakého použitia ako akejkoľvek inej sóje s výnimkou pestovania. Preto v súlade s ustanoveniami článku 5 ods. 5 a článku 17 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1829/2003 sú v žiadosti zahrnuté údaje a informácie požadované v prílohách III a IV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS (2), ako aj informácie a závery z posúdenia rizika vykonaného v súlade so zásadami stanovenými v prílohe II k smernici 2001/18/ES.

| (3) | Dňa 10. augusta 2007 vydal Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) priaznivé stanovisko v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a dospel k záveru, že umiestnenie produktov, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12, na trh, sú z nej zložené alebo vyrobené, opísaných v uvedenej žiadosti (ďalej len „produkty“), pravdepodobne nebude mať v súvislosti s ich plánovaným použitím nepriaznivý vplyv na ľudské zdravie ani zdravie zvierat alebo na životné prostredie (3). EFSA vo svojom stanovisku zvážil všetky osobitné otázky a problémy, ktoré nastolili členské štáty v rámci konzultácií s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi podľa článku 6 ods. 4 a článku 18 ods. 4 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(3)

Dňa 10. augusta 2007 vydal Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) priaznivé stanovisko v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a dospel k záveru, že umiestnenie produktov, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12, na trh, sú z nej zložené alebo vyrobené, opísaných v uvedenej žiadosti (ďalej len „produkty“), pravdepodobne nebude mať v súvislosti s ich plánovaným použitím nepriaznivý vplyv na ľudské zdravie ani zdravie zvierat alebo na životné prostredie (3). EFSA vo svojom stanovisku zvážil všetky osobitné otázky a problémy, ktoré nastolili členské štáty v rámci konzultácií s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi podľa článku 6 ods. 4 a článku 18 ods. 4 uvedeného nariadenia.

| (4) | EFSA predovšetkým dospel k záveru, že po zvážení všetkých údajov uvedených v žiadosti, ktoré sa týkajú molekulárnej charakteristiky, analýzy zloženia a agronomických vlastností, je sója A2704-12 rovnocenná s jej geneticky nemodifikovaným náprotivkom a v dôsledku toho nie sú potrebné ďalšie štúdie o bezpečnosti zvierat týkajúce sa neopracovaných potravín/krmív (napr. 90-dňová štúdia toxicity u potkanov). |
| --- | --- |

(4)

EFSA predovšetkým dospel k záveru, že po zvážení všetkých údajov uvedených v žiadosti, ktoré sa týkajú molekulárnej charakteristiky, analýzy zloženia a agronomických vlastností, je sója A2704-12 rovnocenná s jej geneticky nemodifikovaným náprotivkom a v dôsledku toho nie sú potrebné ďalšie štúdie o bezpečnosti zvierat týkajúce sa neopracovaných potravín/krmív (napr. 90-dňová štúdia toxicity u potkanov).

| (5) | EFSA takisto dospel vo svojom stanovisku k záveru, že žiadateľom predložený plán monitorovania životného prostredia, pozostávajúci z plánu všeobecného dohľadu, je v súlade s plánovaným použitím uvedených produktov. |
| --- | --- |

(5)

EFSA takisto dospel vo svojom stanovisku k záveru, že žiadateľom predložený plán monitorovania životného prostredia, pozostávajúci z plánu všeobecného dohľadu, je v súlade s plánovaným použitím uvedených produktov.

| (6) | Vzhľadom na tieto skutočnosti by sa týmto produktom malo udeliť povolenie. |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na tieto skutočnosti by sa týmto produktom malo udeliť povolenie.

| (7) | Podľa nariadenia Komisie (ES) č. 65/2004 zo 14. januára 2004, ktoré zavádza systém vypracovania a prideľovania jednoznačných identifikátorov pre geneticky modifikované organizmy (4), by sa mal každému GMO prideliť jednoznačný identifikátor. |
| --- | --- |

(7)

Podľa nariadenia Komisie (ES) č. 65/2004 zo 14. januára 2004, ktoré zavádza systém vypracovania a prideľovania jednoznačných identifikátorov pre geneticky modifikované organizmy (4), by sa mal každému GMO prideliť jednoznačný identifikátor.

| (8) | Podľa stanoviska EFSA sa zdá, že pre potraviny, zložky potravín a krmivo, ktoré obsahujú sóju A2704-12, sú z nej zložené alebo vyrobené, nie sú potrebné ďalšie osobitné požiadavky na označovanie okrem tých, ktoré sú ustanovené v článku 13 ods. 1 a článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003. Aby sa však zabezpečilo, že uvedené produkty sa budú používať v rámci rozsahu tohto povolenia stanoveného týmto rozhodnutím, malo by byť na označení krmiva, ktoré obsahuje GMO alebo je z nich zložené, a produktov iných, ako sú potraviny a krmivo obsahujúce GMO alebo z nich zložené, pre ktoré sa povolenie žiada, jasne uvedené, že sa tieto produkty nesmú používať na pestovanie. |
| --- | --- |

(8)

Podľa stanoviska EFSA sa zdá, že pre potraviny, zložky potravín a krmivo, ktoré obsahujú sóju A2704-12, sú z nej zložené alebo vyrobené, nie sú potrebné ďalšie osobitné požiadavky na označovanie okrem tých, ktoré sú ustanovené v článku 13 ods. 1 a článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003. Aby sa však zabezpečilo, že uvedené produkty sa budú používať v rámci rozsahu tohto povolenia stanoveného týmto rozhodnutím, malo by byť na označení krmiva, ktoré obsahuje GMO alebo je z nich zložené, a produktov iných, ako sú potraviny a krmivo obsahujúce GMO alebo z nich zložené, pre ktoré sa povolenie žiada, jasne uvedené, že sa tieto produkty nesmú používať na pestovanie.

| (9) | Podobne na základe stanoviska EFSA nie je opodstatnené uloženie osobitných podmienok alebo obmedzení vzťahujúcich sa na uvádzanie týchto produktov na trh a/alebo osobitných podmienok alebo obmedzení vzťahujúcich sa na ich používanie a zaobchádzanie s nimi vrátane požiadaviek monitorovania po ich uvedení na trh alebo osobitných podmienok ochrany konkrétnych ekosystémov/životného prostredia a/alebo geografických oblastí podľa článku 6 ods. 5 písm. e) a článku 18 ods. 5 písm. e) nariadenia (ES) č. 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Podobne na základe stanoviska EFSA nie je opodstatnené uloženie osobitných podmienok alebo obmedzení vzťahujúcich sa na uvádzanie týchto produktov na trh a/alebo osobitných podmienok alebo obmedzení vzťahujúcich sa na ich používanie a zaobchádzanie s nimi vrátane požiadaviek monitorovania po ich uvedení na trh alebo osobitných podmienok ochrany konkrétnych ekosystémov/životného prostredia a/alebo geografických oblastí podľa článku 6 ods. 5 písm. e) a článku 18 ods. 5 písm. e) nariadenia (ES) č. 1829/2003.

| (10) | Všetky relevantné informácie o povolení týchto produktov by sa v súlade s nariadením (ES) č. 1829/2003 mali zapísať do registra Spoločenstva pre geneticky modifikované potraviny a krmivá. |
| --- | --- |

(10)

Všetky relevantné informácie o povolení týchto produktov by sa v súlade s nariadením (ES) č. 1829/2003 mali zapísať do registra Spoločenstva pre geneticky modifikované potraviny a krmivá.

| (11) | Článkom 4 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 z 22. septembra 2003 o sledovateľnosti a označovaní geneticky modifikovaných organizmov a sledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES (5), sa ustanovujú požiadavky na označovanie produktov, ktoré obsahujú GMO alebo sú z nich zložené. |
| --- | --- |

(11)

Článkom 4 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 z 22. septembra 2003 o sledovateľnosti a označovaní geneticky modifikovaných organizmov a sledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES (5), sa ustanovujú požiadavky na označovanie produktov, ktoré obsahujú GMO alebo sú z nich zložené.

| (12) | Toto rozhodnutie sa oznámi prostredníctvom Informačného strediska pre biologickú bezpečnosť (Biosafety Clearing House) stranám Cartagenského protokolu o biologickej bezpečnosti k Dohovoru o biologickej diverzite podľa článku 9 ods. 1 a článku 15 ods. 2 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 z 15. júla 2003 o cezhraničnom pohybe geneticky modifikovaných organizmov (6). |
| --- | --- |

(12)

Toto rozhodnutie sa oznámi prostredníctvom Informačného strediska pre biologickú bezpečnosť (Biosafety Clearing House) stranám Cartagenského protokolu o biologickej bezpečnosti k Dohovoru o biologickej diverzite podľa článku 9 ods. 1 a článku 15 ods. 2 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 z 15. júla 2003 o cezhraničnom pohybe geneticky modifikovaných organizmov (6).

| (13) | Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat nevydal stanovisko v lehote stanovenej svojím predsedom. Preto 28. apríla 2008 Komisia predložila Rade návrh v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES so žiadosťou, aby Rada konala do troch mesiacov (7). |
| --- | --- |

(13)

Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat nevydal stanovisko v lehote stanovenej svojím predsedom. Preto 28. apríla 2008 Komisia predložila Rade návrh v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES so žiadosťou, aby Rada konala do troch mesiacov (7).

| (14) | Rada však v rámci stanovenej časovej lehoty nekonala. Preto by teraz rozhodnutie mala prijať Komisia, |
| --- | --- |

(14)

Rada však v rámci stanovenej časovej lehoty nekonala. Preto by teraz rozhodnutie mala prijať Komisia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Geneticky modifikovaný organizmus a jednoznačný identifikátor

Geneticky modifikovanej sóji (Glycine max) A2704-12, vymedzenej v písmene b) prílohy k tomuto rozhodnutiu, sa v súlade s nariadením (ES) č. 65/2004 prideľuje jednoznačný identifikátor ACS-GMØØ5-3.

Článok 2

Povolenie

Na účely článku 4 ods. 2 a článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003 sa v súlade s podmienkami vymedzenými v tomto rozhodnutí povoľujú tieto produkty:

| a) | potraviny a zložky potravín, ktoré obsahujú sóju ACS-GMØØ5-3, sú z nej zložené alebo vyrobené; |
| --- | --- |

a)

potraviny a zložky potravín, ktoré obsahujú sóju ACS-GMØØ5-3, sú z nej zložené alebo vyrobené;

| b) | krmivo, ktoré obsahuje sóju ACS-GMØØ5-3, je z nej zložené alebo vyrobené; |
| --- | --- |

b)

krmivo, ktoré obsahuje sóju ACS-GMØØ5-3, je z nej zložené alebo vyrobené;

| c) | iné produkty ako potraviny a krmivo, ktoré obsahujú sóju ACS-GMØØ5-3 alebo sú z nej zložené a sú určené na rovnaké použitie ako akákoľvek iná sója s výnimkou pestovania. |
| --- | --- |

c)

iné produkty ako potraviny a krmivo, ktoré obsahujú sóju ACS-GMØØ5-3 alebo sú z nej zložené a sú určené na rovnaké použitie ako akákoľvek iná sója s výnimkou pestovania.

Článok 3

Označovanie

1.   Na účely požiadaviek označovania stanovených v článku 13 ods. 1 a článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a v článku 4 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1830/2003 „názov organizmu“ je „sója“.

2.   Na označení produktov obsahujúcich sóju ACS-GMØØ5-3 alebo produktov z nej zložených a v dokumentoch sprevádzajúcich tieto produkty uvedené v článku 2 písm. b) a c) je uvedené „neurčené na pestovanie“.

Článok 4

Monitorovanie účinkov na životné prostredie

1.   Držiteľ povolenia zabezpečí zavedenie a implementáciu plánu monitorovania účinkov na životné prostredie podľa písmena h) prílohy.

2.   Držiteľ povolenia predkladá Komisii ročné správy o uplatňovaní a o výsledkoch činností stanovených v rámci týchto monitorovacích činností.

Článok 5

Register Spoločenstva

Informácie uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu sa v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 1829/2003 zapíšu do registra Spoločenstva pre geneticky modifikované potraviny a krmivá.

Článok 6

Držiteľ povolenia

Držiteľom povolenia je spoločnosť Bayer Cropscience AG.

Článok 7

Platnosť

Toto rozhodnutie sa uplatňuje počas 10 rokov od dátumu jeho oznámenia.

Článok 8

Adresát

Toto rozhodnutie je určené spoločnosti Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein v Nemecku.

V Bruseli 8. septembra 2008

Za Komisiu

Androulla VASSILIOU

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785771.htm

3

(4)  Ú. v. EÚ L 10, 16.1.2004, s. 5.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 24.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 287, 5.11.2003, s. 1.

6

(7)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

---

PRÍLOHA

a)   Žiadateľ a držiteľ povolenia:

| Názov | : | Bayer CropScience AG |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Nemecko. |

Názov

:

Bayer CropScience AG

Adresa

:

Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Nemecko.

b)   Označenie a špecifikácia produktov:

1.   potraviny a zložky potravín, ktoré obsahujú sóju ACS-GMØØ5-3, sú z nej zložené alebo vyrobené;

2.   krmivo, ktoré obsahuje sóju ACS-GMØØ5-3, je z nej zložené alebo vyrobené;

3.   iné produkty ako potraviny a krmivo, ktoré obsahujú sóju ACS-GMØØ5-3 alebo sú z nej zložené a sú určené na rovnaké použitie ako akákoľvek iná sója s výnimkou pestovania.

V geneticky modifikovanej sóji ACS-GMØØ5-3, ako je opísané v žiadosti, sa prejavuje proteín PAT, vďaka ktorému je tolerantná voči herbicídu na báze glufozinátu-amónia.

c)   Označenie:

1.   Na účely osobitných požiadaviek na označovanie stanovených v článku 13 ods. 1 a článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a v článku 4 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1830/2003 „názov organizmu“ je „sója“.

2.   Na označení produktov obsahujúcich sóju ACS-GMØØ5-3 alebo z nej zložených a v dokumentoch sprevádzajúcich tieto produkty uvedené v článku 2 písm. b) a c) tohto rozhodnutia je uvedené „neurčené na pestovanie“.

d)   Metóda detekcie:

| — | Metóda PCR v reálnom čase špecifická pre jednotlivé prípady na kvantifikáciu sóje ACS-GMØØ5-3. |
| --- | --- |

—

Metóda PCR v reálnom čase špecifická pre jednotlivé prípady na kvantifikáciu sóje ACS-GMØØ5-3.

| — | Schválená pre osivá referenčným laboratóriom Spoločenstva zriadeným v zmysle nariadenia (ES) č. 1829/2003 a uverejnená na stránke http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Schválená pre osivá referenčným laboratóriom Spoločenstva zriadeným v zmysle nariadenia (ES) č. 1829/2003 a uverejnená na stránke http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Referenčný materiál: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B a AOCS 0707-C dostupný prostredníctvom spoločnosti American Oil Chemists Society (AOCS) na stránke http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm |
| --- | --- |

—

Referenčný materiál: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B a AOCS 0707-C dostupný prostredníctvom spoločnosti American Oil Chemists Society (AOCS) na stránke http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm

e)   Jednoznačný identifikátor:

ACS-GMØØ5-3.

f)   Informácie požadované v zmysle prílohy II ku Kartagenskému protokolu o biologickej bezpečnosti k Dohovoru o biologickej diverzite:

Stredisko pre biologickú bezpečnosť (Biosafety Clearing House), záznam ID: pozri [vyplní sa po oznámení].

g)   Podmienky alebo obmedzenia týkajúce sa umiestnenia týchto výrobkov na trh, ich používania alebo zaobchádzania s nimi:

Nevyžadujú sa.

h)   Plán monitorovania:

Plán monitorovania vplyvov na životné prostredie podľa prílohy VII k smernici 2001/18/ES

[Odkaz: plán uverejnený na internete].

i)   Požiadavky týkajúce sa monitorovania používania potravín určených na ľudskú spotrebu po ich umiestnení na trh:

Nevyžadujú sa.

Poznámka: Je možné, že odkazy na príslušné dokumenty bude potrebné priebežne upravovať. Tieto úpravy budú verejnosti sprístupnené formou aktualizácie registra Spoločenstva pre geneticky modifikované potraviny a krmivá.

---

III Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/54

---

ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU CHAD/4/2008

z 2. septembra 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/1/2008 o prijatí príspevkov tretích štátov na vojenskú operáciu Európskej únie v Čadskej republike a Stredoafrickej republike a rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/2/2008 o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Čadskej republike a Stredoafrickej republike

(2008/731/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 25 tretí odsek,

so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2007/677/SZBP z 15. októbra 2007 o vojenskej operácii Európskej únie v Čadskej republike a Stredoafrickej republike (1) (operácia EUFOR Tchad/RCA), a najmä na jej článok 10 ods. 2,

so zreteľom na rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/1/2008 z 13. februára 2008 o prijatí príspevkov tretích štátov na vojenskú operáciu Európskej únie v Čadskej republike a Stredoafrickej republike (2) a na rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru CHAD/2/2008 z 18. marca 2008 o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Čadskej republike a Stredoafrickej republike (3),

keďže:

| (1) | Vzhľadom na odporúčania veliteľa operácie EÚ a Vojenského výboru Európskej únie týkajúce sa príspevku Chorvátskej republiky by sa mal príspevok Chorvátskej republiky prijať. |
| --- | --- |

(1)

Vzhľadom na odporúčania veliteľa operácie EÚ a Vojenského výboru Európskej únie týkajúce sa príspevku Chorvátskej republiky by sa mal príspevok Chorvátskej republiky prijať.

| (2) | V súlade s článkom 6 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a akcií Európskej únie, ktoré majú obranné dôsledky, |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 6 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a akcií Európskej únie, ktoré majú obranné dôsledky,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Článok 1 rozhodnutia Politického a bezpečnostného výboru CHAD/1/2008 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Príspevky tretích štátov

V nadväznosti na konferencie o vytvorení ozbrojených síl a ďalšie konzultácie sa prijímajú príspevky Albánskej republiky, Ruskej federácie a Chorvátskej republiky na vojenskú operáciu EÚ v Čadskej republike a v Stredoafrickej republike.“.

Článok 2

Príloha k rozhodnutiu Politického a bezpečnostného výboru CHAD/2/2008 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA

ZOZNAM TRETÍCH ŠTÁTOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 2 ODS. 1

| — | Albánska republika, |
| --- | --- |

—

Albánska republika,

| — | Ruská federácia, |
| --- | --- |

—

Ruská federácia,

| — | Chorvátska republika“. |
| --- | --- |

—

Chorvátska republika“.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 2. septembra 2008

Za Politický a bezpečnostný výbor

predsedníčka

C. ROGER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 279, 23.10.2007, s. 21.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 56, 29.2.2008, s. 64.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 107, 17.4.2008, s. 60.

3

---

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/56

---

ROZHODNUTIE RADY 2008/732/SZBP

z 15. septembra 2008,

ktorým sa vykonáva spoločná pozícia 2004/293/SZBP, ktorou sa obnovujú opatrenia na podporu účinného vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na spoločnú pozíciu 2004/293/SZBP (1), a najmä na jej článok 2 v spojení s článkom 23 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii,

keďže:

| (1) | Rada spoločnou pozíciou 2004/293/SZBP prijala opatrenie na zabránenie vstupu na územie členských štátov alebo tranzitu cez ne pre jedincov zapojených do činností pomáhajúcich osobám na úteku vyhnúť sa spravodlivosti za zločiny, z ktorých ich obvinil Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu (ICTY), alebo ktorí iným konaním môžu brániť účinnému napĺňaniu mandátu ICTY. |
| --- | --- |

(1)

Rada spoločnou pozíciou 2004/293/SZBP prijala opatrenie na zabránenie vstupu na územie členských štátov alebo tranzitu cez ne pre jedincov zapojených do činností pomáhajúcich osobám na úteku vyhnúť sa spravodlivosti za zločiny, z ktorých ich obvinil Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu (ICTY), alebo ktorí iným konaním môžu brániť účinnému napĺňaniu mandátu ICTY.

| (2) | Po presune pána Radovana KARADŽIČA do vyšetrovacej väzby ICTY dňa 30. júla 2008 by sa zo zoznamu, ktorý je priložený k spoločnej pozícii 2004/293/SZBP, mali vypustiť isté osoby, ktoré sú spojené s pánom KARADŽIČOM. |
| --- | --- |

(2)

Po presune pána Radovana KARADŽIČA do vyšetrovacej väzby ICTY dňa 30. júla 2008 by sa zo zoznamu, ktorý je priložený k spoločnej pozícii 2004/293/SZBP, mali vypustiť isté osoby, ktoré sú spojené s pánom KARADŽIČOM.

| (3) | Zodpovedajúcim spôsobom by sa mal zmeniť zoznam uvedený v prílohe k spoločnej pozícii 2004/293/SZBP, |
| --- | --- |

(3)

Zodpovedajúcim spôsobom by sa mal zmeniť zoznam uvedený v prílohe k spoločnej pozícii 2004/293/SZBP,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Zoznam osôb uvedený v prílohe k spoločnej pozícii 2004/293/SZBP sa nahrádza zoznamom, ktorý je uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Článok 3

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 15. septembra 2008

Za Radu

predseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 94, 31.3.2004, s. 65.

1

---

PRÍLOHA

1.   BILBIJA, Milorad

Syn Svetka BILBIJU

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 13. august 1956, Sanski Most, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 3715730

Číslo preukazu totožnosti: 03GCD9986

Rodné číslo: 1308956163305

Prezývky:

Adresa: Braće Pantića 7, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

2.   BJELICA, Milovan

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 19. október 1958, Rogatica, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 0000148, vydaný 26. júla 1998 v Srpskom Sarajeve (zrušený)

Číslo preukazu totožnosti: 03ETA0150

Rodné číslo: 1910958130007

Prezývky: Cicko

Adresa: Firma CENTREK v Pale, Bosna a Hercegovina

3.   EĆIM (ECIM), Ljuban

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 6. január 1964, Sviljanac, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 0144290, vydaný 21. novembra 1998 v Banje Luke (zrušený)

Číslo preukazu totožnosti: 03GCE3530

Rodné číslo: 0601964100083

Prezývky:

Adresa: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

4.   HADŽIĆ (HADZIC), Goranka

Dcéra Branka a Mileny HADŽIĆ (HADZIC)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 18. jún 1962, obec Vinkovci, Chorvátsko

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti: 1806962308218 (JMBG), číslo preukazu totožnosti: 569934/03

Prezývky:

Adresa: Aranj Janoša č. 9, Novi Sad, Srbsko

Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: sestra Gorana HADŽIĆA (HADZICA)

5.   HADŽIĆ (HADZIC), Ivana

Dcéra Gorana a Živky HADŽIĆ (HADZIC)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 25. február 1983, Vukovar, Chorvátsko

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Prezývky:

Adresa: Aranj Janoša č. 9, Novi Sad, Srbsko

Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: dcéra Gorana HADŽIĆA (HADZICA)

6.   HADŽIĆ (HADZIC), Srećko (Srecko)

Syn Gorana a Živky HADŽIĆ (HADZIC)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 8. október 1987, Vukovar, Chorvátsko

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Prezývky:

Adresa: Aranj Janoša č. 9, Novi Sad, Srbsko

Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: syn Gorana HADŽIĆA (HADZICA)

7.   HADŽIĆ (HADZIC), Živka (Zivka)

Dcéra Branislava NUDIĆA (NUDICA)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 9. jún 1957, Vinkovci, Chorvátsko

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Prezývky:

Adresa: Aranj Janoša č. 9, Novi Sad, Srbsko

Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: manželka Gorana HADŽIĆA (HADZICA)

8.   JOVIČIĆ (JOVICIC), Predrag

Syn Desmira JOVIČIĆA (JOVICICA)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 1. marec 1963, Pale, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 4363551

Číslo preukazu totožnosti: 03DYA0852

Rodné číslo: 0103963173133

Prezývky:

Adresa: Milana Simovića 23, Pale, Bosna a Hercegovina

9.   KESEROVIĆ (KESEROVIC), Dragomir

Syn Slavka

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 8. jún 1957, Piskavica/Banja Luka, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 4191306

Číslo preukazu totožnosti: 04GCH5156

Rodné číslo: 0806957100028

Prezývky:

Adresa:

10.   KIJAC, Dragan

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 6. október 1955, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Rodné číslo:

Prezývky:

Adresa:

11.   KOJIĆ (KOJIC), Radomir

Syn Milanka a Zlatany

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 23. november 1950, Bijela Voda, oblasť Sokolac, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 4742002, vydaný v roku 2002 v Sarajeve, platný do roku 2007

Číslo preukazu totožnosti: 03DYA1935, vydaný 7. júla 2003 v Sarajeve

Rodné číslo: 2311950173133

Prezývky: Mineur alebo Ratko

Adresa: Trifka Grabeža 115, Pale alebo hotel KRISTAL, Jahorina, Bosna a Hercegovina

12.   KOVAČ (KOVAC), Tomislav

Syn Vasa

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 4. december 1959, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Rodné číslo: 0412959171315

Prezývky: Tomo

Adresa: Bijela, Čierna Hora; a Pale, Bosna a Hercegovina

13.   KUJUNDŽIĆ (KUJUNDZIC), Predrag

Syn Vasiliju

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 30. január 1961, Suho Pole, Doboj, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti: 03GFB1318

Rodné číslo: 3001961120044

Prezývky: Predo

Adresa: Doboj, Bosna a Hercegovina

14.   LUKOVIĆ (LUKOVIC), Milorad Ulemek

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 15. máj 1968, Belehrad, Srbsko

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Rodné číslo:

Prezývky: Legija [sfalšovaný preukaz totožnosti na meno IVANIĆ, Željko (IVANIC, Zeljko)]

Adresa: väznený (obvodná väznica v Belehrade, Bačvanska 14, Belehrad)

15.   MALIŠ (MALIS), Milomir

Syn Dejana MALIŠA (MALISA)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 3. august 1966, Bjelice

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Rodné číslo: 0308966131572

Prezývky:

Adresa: Vojvode Putnika, Foča, Bosna a Hercegovina

16.   MANDIĆ (MANDIC), Momčilo (Momcilo)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 1. máj 1954, Kalinovik, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 0121391, vydaný 12. mája 1999 v Srpskom Sarajeve, Bosna a Hercegovina (zrušený)

Číslo preukazu totožnosti:

Rodné číslo: 0105954171511

Prezývky: Momo

Adresa: väznený

17.   MARIĆ (MARIC), Milorad

Syn Vinka Marića (Marica)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 9. september 1957, Visoko, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 4587936

Číslo preukazu totožnosti: 04GKB5268

Rodné číslo: 0909957171778

Prezývky:

Adresa: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

18.   MIČEVIĆ (MICEVIC), Jelenko

Dcéra Luka a Desanky, rodné priezvisko: Simić (Simic)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 8. august 1947, Borci pri Konjici, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 4166874

Číslo preukazu totožnosti: 03BIA3452

Rodné číslo: 0808947710266

Prezývky: Filaret

Adresa: kláštor Mileševo, Srbsko

19.   MLADIĆ (MLADIC), Biljana [rodné priezvisko: STOJČEVSKA (STOJCEVSKA)]

Dcéra Strahila STOJČEVSKEHO (STOJCEVSKEHO) a Svetlinky STOJČEVSKEJ (STOJCEVSKEJ)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 30. máj 1972, Skopje, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti: 3005972455086 (JMBG)

Prezývky:

Adresa: registrovaná na Blagoja Parovića 117a, Belehrad, zdržuje sa na Vidikovaćki venac 83, Belehrad, Srbsko

Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: nevesta Ratka MLADIĆA (MLADICA)

20.   MLADIĆ (MLADIC), Bosiljka; [rodné priezvisko: JEGDIĆ (JEGDIC)]

Dcéra Petara JEGDIĆA (JEGDICA)

Dátum a miesto narodenia: 20. júl 1947, Okrugljaca, obec Virovitica, Chorvátsko

Číslo preukazu totožnosti: 2007947455100 (JMBG)

Osobný preukaz totožnosti: T77619, vydaný 31. mája 1992 SUP Belehrad

Adresa: Blagoja Parovića 117a, Belehrad, Srbsko

Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: manželka Ratka MLADIĆA (MLADICA)

21.   MLADIĆ (MLADIC), Darko

Syn Ratka a Bosiljky MLADIĆ (MLADIC)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 19. august 1969, Skopje, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

Číslo cestovného pasu: cestovný pas Srbska a Čiernej Hory č. 003220335, vydaný 26. februára 2002

Číslo preukazu totožnosti: 1908969450106 (JMBG); osobný preukaz totožnosti B112059, vydaný 8. apríla 1994 SUP Belehrad

Prezývky:

Adresa: Vidikovaćki venac 83, Belehrad, Srbsko

Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: syn Ratka MLADIĆA (MLADICA).

22.   NINKOVIĆ (NINKOVIC), Milan

Syn Sima

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 15. jún 1943, Doboj, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 3944452

Číslo preukazu totožnosti: 04GFE3783

Rodné číslo: 1506943120018

Prezývky:

Adresa:

23.   OSTOJIĆ (OSTOJIC), Velibor

Syn Joza

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 8. august 1945, Čelebići, Foča, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Rodné číslo:

Prezývky:

Adresa:

24.   OSTOJIĆ (OSTOJIC), Zoran

Syn Mica OSTOJIĆA (OSTOJICA)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 29. marec 1961, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti: 04BSF6085

Rodné číslo: 2903961172656

Prezývky:

Adresa: Malta 25, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

25.   PAVLOVIĆ (PAVLOVIC), Petko

Syn Milovana PAVLOVIĆA (PAVLOVICA)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 6. jún 1957, Ratkovići, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 4588517

Číslo preukazu totožnosti: 03GKA9274

Rodné číslo: 0606957183137

Prezývky:

Adresa: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

26.   POPOVIĆ (POPOVIC), Čedomir (Cedomir)

Syn Radomira POPOVIĆA (POPOVICA)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 24. marec 1950, Petroviči

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti: 04FAA3580

Rodné číslo: 2403950151018

Prezývky:

Adresa: Črnogorska 36, Bileća, Bosna a Hercegovina

27.   PUHALO, Branislav

Syn Djura

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 30. august 1963, Foča, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Rodné číslo: 3008963171929

Prezývky:

Adresa:

28.   RADOVIĆ (RADOVIC), Nade

Syn Milorada RADOVIĆA (RADOVICA)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 26. január 1951, Foča, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: staré 0123256 (zrušené)

Číslo preukazu totožnosti: 03GJA2918

Rodné číslo: 2601951131548

Prezývky:

Adresa: Stepe Stepanovića 12, Foča/Srbinje, Bosna a Hercegovina

29.   RATIĆ (RATIC), Branko

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 26. november 1957, MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 0442022, vydaný 17.9.1999 v Banje Luke

Číslo preukazu totožnosti: 03GCA8959

Rodné číslo: 2611957173132

Prezývky:

Adresa: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

30.   ROGULJIĆ (ROGULJIC), Slavko

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 15. máj 1952, Srpska Crnja Hetin, Srbsko

Neplatné pasy: č. 3747158, vydaný 12. apríla 2002 v Banje Luke, platný do 12. apríla 2007 a č. 0020222, vydaný 25. augusta 1988 v Banje Luke, platný do 25. augusta 2003

Číslo preukazu totožnosti: 04EFA1053

Rodné číslo: 1505952103022

Prezývky:

Adresa: Vojvode Mišića 21, Laktaši, Bosna a Hercegovina

31.   ŠAROVIĆ (SAROVIC), Mirko

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 16. september 1956, Rusanovići-Rogatica, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 4363471, vydaný v Istočnom Sarajeve, platný do: 8. októbra 2008

Číslo preukazu totožnosti: 04PEA4585

Rodné číslo: 1609956172657

Prezývky:

Adresa: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosna a Hercegovina

32.   SKOČAJIĆ (SKOCAJIC), Mrkša (Mrksa)

Syn Dejana SKOČAJIĆA (SKOCAJICA)

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 5. august 1953, Blagaj, Bosna a Hercegovina

Číslo cestovného pasu: 3681597

Číslo preukazu totožnosti: 04GDB9950

Rodné číslo: 0508953150038

Prezývky:

Adresa: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosna a Hercegovina

33.   VRAČAR (VRACAR), Milenko

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 15. máj 1956, Nišavići, Prijedor, Bosna a Hercegovina

Neplatné pasy: č. 3865548, vydaný 29. augusta 2002 v Banje Luke, platný do 29. augusta 2007; č. 0280280, vydaný 4. decembra 1999 v Banje Luke, platný do 4. decembra 2004 a č. 0062130, vydaný 16. septembra 1998 v Banje Luke, Bosna a Hercegovina.

Číslo preukazu totožnosti: 03GCE6934

Rodné číslo: 1505956160012

Prezývky:

Adresa: Save Ljuboje 14, Banja Luka, Bosna a Hercegovina.

34.   ZOGOVIĆ (ZOGOVIC), Milan

Syn Jovana

Dátum narodenia/Miesto narodenia: 7. október 1939, Dobruša

Číslo cestovného pasu:

Číslo preukazu totožnosti:

Rodné číslo:

Prezývky:

Adresa:

---

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/63

---

ROZHODNUTIE RADY 2008/733/SZBP

z 15. septembra 2008,

ktorým sa vykonáva spoločná pozícia 2004/694/SZBP o ďalších opatreniach na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na spoločnú pozíciu 2004/694/SZBP (1), a najmä na jej článok 2 v spojení s článkom 23 ods. 2 druhou zarážkou Zmluvy o Európskej únii,

keďže:

| (1) | Podľa podmienok spoločnej pozície 2004/694/SZBP Rada prijala opatrenia s cieľom zmraziť všetky finančné a hospodárske zdroje patriace fyzickým osobám uvedeným v prílohe k tejto spoločnej pozícii, ktoré boli obvinené ICTY. |
| --- | --- |

(1)

Podľa podmienok spoločnej pozície 2004/694/SZBP Rada prijala opatrenia s cieľom zmraziť všetky finančné a hospodárske zdroje patriace fyzickým osobám uvedeným v prílohe k tejto spoločnej pozícii, ktoré boli obvinené ICTY.

| (2) | V dôsledku presunu Radovana KARADŽIČA do vyšetrovacej väzby ICTY 30. júla 2008 by malo byť jeho meno vypustené zo zoznamu. |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku presunu Radovana KARADŽIČA do vyšetrovacej väzby ICTY 30. júla 2008 by malo byť jeho meno vypustené zo zoznamu.

| (3) | Zoznam uvedený v prílohe k spoločnej pozícii 2004/694/SZBP by sa preto mal zodpovedajúcim spôsobom upraviť, |
| --- | --- |

(3)

Zoznam uvedený v prílohe k spoločnej pozícii 2004/694/SZBP by sa preto mal zodpovedajúcim spôsobom upraviť,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Príloha k spoločnej pozícii 2004/694/SZBP sa nahrádza prílohou k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Článok 3

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 15. septembra 2008

Za Radu

predseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 315, 14.10.2004, s. 52.

1

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA

Zoznam osôb uvedených v článku 1

| | Osoba | Dôvod |
| --- | --- | --- |
| 1. | Meno: HADŽIČ Goran (pohlavie: M)
  Dátum narodenia: 7.9.1958
  Miesto narodenia: Vinkovci, Chorvátsko
  srbský občan | obvinený ICTY a stále na slobode
  obvinený: 4. júna 2004
  Číslo spisu: IT-04-75 |
| 2. | Meno: MLADIČ Ratko (pohlavie: M)
  Dátum narodenia: 12.3.1948
  Miesto narodenia: Božanoviči, obec Kalinovik, Bosna a Hercegovina
  občan Bosny a Hercegoviny | obvinený ICTY a stále na slobode
  Počiatočné obvinenie 25. júla 1995; druhé obvinenie: 16. novembra 1995; zmenené a doplnené obvinenie: 8. novembra 2002
  Číslo spisu: IT-95-5/18“ |

Osoba

Dôvod

1.

Meno: HADŽIČ Goran (pohlavie: M)

Dátum narodenia: 7.9.1958

Miesto narodenia: Vinkovci, Chorvátsko

srbský občan

obvinený ICTY a stále na slobode

obvinený: 4. júna 2004

Číslo spisu: IT-04-75

2.

Meno: MLADIČ Ratko (pohlavie: M)

Dátum narodenia: 12.3.1948

Miesto narodenia: Božanoviči, obec Kalinovik, Bosna a Hercegovina

občan Bosny a Hercegoviny

obvinený ICTY a stále na slobode

Počiatočné obvinenie 25. júla 1995; druhé obvinenie: 16. novembra 1995; zmenené a doplnené obvinenie: 8. novembra 2002

Číslo spisu: IT-95-5/18“

---

16.9.2008

| 16.9.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 247/s3

---

POZNÁMKA PRE ČITATEĽA

Inštititúcie rozhodli, že vo svojich dokumentoch už nebudú uvádzať odkazy na posledné zmeny a doplnenia aktov, na ktoré sa odkazuje.

Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na akty v uverejnených dokumentoch sa vzťahujú na akty v ich platnom znení.

---