# Euroopa Liidu L 231/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 231 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide29. august 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 231

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide29. august 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 843/2008, 28. august 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 844/2008, 28. august 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 845/2008, 28. august 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 846/2008, 28. august 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 847/2008, 28. august 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 848/2008, 28. august 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2076/2002 ja otsust 2003/565/EÜ, seoses direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatud ajavahemikuga (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 849/2008, 28. august 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3199/93 aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 850/2008, 28. august 2008, millega avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2009. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2008, 28. august 2008, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 17 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 843/2008, 28. august 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 844/2008, 28. august 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 845/2008, 28. august 2008, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 846/2008, 28. august 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 847/2008, 28. august 2008, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 848/2008, 28. august 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2076/2002 ja otsust 2003/565/EÜ, seoses direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatud ajavahemikuga (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 849/2008, 28. august 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3199/93 aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 850/2008, 28. august 2008, millega avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2009. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2008, 28. august 2008, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

17

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 117 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse rehvide tüübikinnitust seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumisega | 19 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 117 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse rehvide tüübikinnitust seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumisega

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 843/2008,

28. august 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. augustil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 590/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 24).

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 22,9 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 22,7 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| MK | 21,6 |
| TR | 128,2 |
| ZZ | 104,1 |
| 0709 90 70 | TR | 93,7 |
| ZZ | 93,7 |
| 0805 50 10 | AR | 61,4 |
| CL | 65,6 |
| UY | 66,2 |
| ZA | 73,8 |
| ZZ | 66,8 |
| 0806 10 10 | EG | 190,0 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 151,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,1 |
| BR | 96,4 |
| CL | 91,6 |
| CN | 74,3 |
| NZ | 107,0 |
| US | 113,4 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 20 50 | AR | 131,3 |
| CN | 53,0 |
| TR | 147,5 |
| ZA | 97,8 |
| ZZ | 107,4 |
| 0809 30 | TR | 141,0 |
| ZZ | 141,0 |
| 0809 40 05 | IL | 129,9 |
| MK | 62,1 |
| TR | 107,3 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 90,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

22,9

XS

22,4

ZZ

22,7

0707 00 05

JO

162,5

MK

21,6

TR

128,2

ZZ

104,1

0709 90 70

TR

93,7

ZZ

93,7

0805 50 10

AR

61,4

CL

65,6

UY

66,2

ZA

73,8

ZZ

66,8

0806 10 10

EG

190,0

TR

113,6

ZZ

151,8

0808 10 80

AR

89,1

BR

96,4

CL

91,6

CN

74,3

NZ

107,0

US

113,4

ZA

85,3

ZZ

93,9

0808 20 50

AR

131,3

CN

53,0

TR

147,5

ZA

97,8

ZZ

107,4

0809 30

TR

141,0

ZZ

141,0

0809 40 05

IL

129,9

MK

62,1

TR

107,3

XS

62,1

ZZ

90,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 844/2008,

28. august 2008,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. augustil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 29. augustist 2008

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 13,76 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 13,76 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 13,76 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 13,76 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1496 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 14,96 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 14,96 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 14,96 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1496 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | — | kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo, () Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

13,76 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

13,76 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

13,76 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

13,76 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1496

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

14,96

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

14,96

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

14,96

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1496

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

—

kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo, () Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

---

(1)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 845/2008,

28. august 2008,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditavate siirupite ja teatavate muude suhkrutoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides c, d ja g loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) nõuetele.

| (5) | Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(5)

Eksporditoetused võidakse kehtestada, et ületada konkurentsilõhe ühenduse ja kolmandate riikide ekspordi vahel. Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Seepärast tuleks kaotada eksporditoetused nimetatud sihtkohtadesse.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuskõlblikud tooted peavad vastama määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklites 3 ja 4 sätestatud asjakohastele nõuetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. augustil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 514/2008 (ELT L 150, 10.6.2008, lk 7).

2

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditavatele siirupitele ja teatavatele muudele suhkrutoodetele alates 29. augustist 2008 kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 14,96 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 14,96 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1496 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 14,96 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1496 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1496 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1496 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 14,96 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,1496 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | — | kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

14,96

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

14,96

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1496

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

14,96

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1496

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1496

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1496 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

14,96

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,1496

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

—

kõik sihtkohad, välja arvatud järgmised:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

---

(1)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

(2)  Põhisummat ei kohaldata komisjoni määruse (EMÜ) nr 3513/92 lisa punktis 2 määratletud tootele (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12).

---

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 846/2008,

28. august 2008,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 900/2007 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 28. august 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 28. august 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

28. august 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 21,957 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. augustil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 196, 28.7.2007, lk 26. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 148/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 9).

2

---

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 847/2008,

28. august 2008,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1060/2007 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007 millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Ungari, Poola, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 27. augustil 2008 aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 27. augustil 2008 aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

27. augustil 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 307,08 EUR/t.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. augustil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 242, 15.9.2007, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 148/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 9).

2

---

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 848/2008,

28. august 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2076/2002 ja otsust 2003/565/EÜ, seoses direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatud ajavahemikuga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turule viia taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad kõnealuse direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui neid toimeaineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turule viia taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad kõnealuse direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui neid toimeaineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames.

| (2) | Tööprogrammi kolmanda ja neljanda etapiga hõlmatud ainete suhtes pikendati põhjenduses 1 osutatud 12aastast perioodi komisjoni 20. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2076/2002 (nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tähtaja pikendamise kohta ning teatavate toimeainete kõnealuse direktiivi I lisasse kandmata jätmise ja asjaomaseid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) (2) ning komisjoni 25. juuli 2003. aasta otsusega 2003/565/EÜ (millega pikendatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatud ajavahemikku). (3) |
| --- | --- |

(2)

Tööprogrammi kolmanda ja neljanda etapiga hõlmatud ainete suhtes pikendati põhjenduses 1 osutatud 12aastast perioodi komisjoni 20. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2076/2002 (nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tähtaja pikendamise kohta ning teatavate toimeainete kõnealuse direktiivi I lisasse kandmata jätmise ja asjaomaseid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) (2) ning komisjoni 25. juuli 2003. aasta otsusega 2003/565/EÜ (millega pikendatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatud ajavahemikku). (3)

| (3) | Nimetatud toimeaineid käsitlevate hindamisaruannete projektide läbivaatamine on peaaegu lõpetatud ning enamiku ainete kohta tehakse otsus nende lisamise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse enne 31. detsembrit 2008. Mõne aine puhul ei ole kõnealust otsust 31. detsembriks 2008 võimalik teha. Tööprogrammi lõpuleviimiseks on seepärast vaja pikendada määrusega (EÜ) nr 2076/2002 ja otsusega 2003/565/EÜ tööprogrammi kolmanda ja neljanda etapi suhtes sätestatud ajavahemikku. Lisaks tuleks enne toimeainete I lisasse kandmist anda liikmesriikidele ja huvitatud isikutele piisavalt aega, et nad saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud toimeaineid käsitlevate hindamisaruannete projektide läbivaatamine on peaaegu lõpetatud ning enamiku ainete kohta tehakse otsus nende lisamise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse enne 31. detsembrit 2008. Mõne aine puhul ei ole kõnealust otsust 31. detsembriks 2008 võimalik teha. Tööprogrammi lõpuleviimiseks on seepärast vaja pikendada määrusega (EÜ) nr 2076/2002 ja otsusega 2003/565/EÜ tööprogrammi kolmanda ja neljanda etapi suhtes sätestatud ajavahemikku. Lisaks tuleks enne toimeainete I lisasse kandmist anda liikmesriikidele ja huvitatud isikutele piisavalt aega, et nad saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks.

| (4) | See ajapikendus ei mõjuta üksikute toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmist vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 2 neljandale lõigule. |
| --- | --- |

(4)

See ajapikendus ei mõjuta üksikute toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmist vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 2 neljandale lõigule.

| (5) | Seega tuleks määrust (EÜ) nr 2076/2002 ja otsust 2003/565/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks määrust (EÜ) nr 2076/2002 ja otsust 2003/565/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2076/2002 artiklis 1 asendatakse kuupäev „31. detsember 2008” kuupäevaga „31. detsember 2009”.

Artikkel 2

Otsuse 2003/565/EÜ artiklis 1 asendatakse kuupäev „31. detsember 2008” kuupäevaga „31. detsember 2009”.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/70/EÜ (ELT L 185, 12.7.2008, lk 40).

1

(2)  EÜT L 319, 23.11.2002, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1313/2007 (ELT L 291, 9.11.2007, lk 11).

2

(3)  ELT L 192, 31.7.2003, lk 40.

3

---

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 849/2008,

28. august 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3199/93 aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 3199/93 (2) on ette nähtud, et igas liikmesriigis vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktile a alkoholi täielikuks denatureerimiseks kasutatavad denaturandid peavad olema esitatud kõnealuse määruse lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 3199/93 (2) on ette nähtud, et igas liikmesriigis vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktile a alkoholi täielikuks denatureerimiseks kasutatavad denaturandid peavad olema esitatud kõnealuse määruse lisas.

| (2) | Liikmesriigid on vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktile a kohustatud aktsiisimaksust vabastama mis tahes liikmesriigi nõuete kohaselt täielikult denatureeritud alkoholi, tingimusel et need nõuded on asjakohaselt teatavaks tehtud ja heaks kiidetud vastavalt kõnealuse artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid on vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktile a kohustatud aktsiisimaksust vabastama mis tahes liikmesriigi nõuete kohaselt täielikult denatureeritud alkoholi, tingimusel et need nõuded on asjakohaselt teatavaks tehtud ja heaks kiidetud vastavalt kõnealuse artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimustele.

| (3) | Kreeka teatas 11. septembril 2007 muudatusest määrusega (EÜ) nr 3199/93 lubatud denatureerimisprotsessides. |
| --- | --- |

(3)

Kreeka teatas 11. septembril 2007 muudatusest määrusega (EÜ) nr 3199/93 lubatud denatureerimisprotsessides.

| (4) | Komisjon edastas kõnealuse teate teistele liikmesriikidele 27. septembril 2007. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon edastas kõnealuse teate teistele liikmesriikidele 27. septembril 2007.

| (5) | Kuna komisjon ega ükski liikmesriik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul taotlenud, et kõnealune küsimus nõukogus tõstatataks, leitakse vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikele 4, et nõukogu on andnud loa Kreeka teatatud denatureerimisprotsesside muudatuste tegemiseks alates 27. novembrist 2007. |
| --- | --- |

(5)

Kuna komisjon ega ükski liikmesriik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul taotlenud, et kõnealune küsimus nõukogus tõstatataks, leitakse vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikele 4, et nõukogu on andnud loa Kreeka teatatud denatureerimisprotsesside muudatuste tegemiseks alates 27. novembrist 2007.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 3199/93 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 3199/93 vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3199/93 lisa kanne, milles käsitletakse Kreekat, asendatakse järgmisega:

„Kreeka

Madalakvaliteediline etüülalkohol (destilleerimise eeljooks ja jäägid), mille alkoholisisaldus on vähemalt 93 mahuprotsenti ega ületa 96 mahuprotsenti ning millele on 93mahuprotsendilise hüdrateeritud alkoholi ühe hektoliitri kohta lisatud järgmisi aineid:

| — | metanool: 2 liitrit; |
| --- | --- |

—

metanool: 2 liitrit;

| — | tärpentin: 1 liiter; |
| --- | --- |

—

tärpentin: 1 liiter;

| — | lambiõli: 0,50 liitrit; |
| --- | --- |

—

lambiõli: 0,50 liitrit;

| — | metüleensinine: 0,40 grammi. |
| --- | --- |

—

metüleensinine: 0,40 grammi.

20 °C juures peaks muutmata kujul lõpptoode saavutama alkoholisisalduse 93 mahuprotsenti.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21. Direktiivi on viimati muudetud 2005. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 288, 23.11.1993, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 67/2008 (ELT L 23, 26.1.2008, lk 13).

2

---

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 850/2008,

28. august 2008,

millega avatakse teatavate GATTi kvootide alusel 2009. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentside väljaandmise menetlus

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 171 lõiget 1 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1282/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta) (2) III peatüki 2. jaos on sätestatud, et mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel sõlmitud lepingutega ette nähtud kvoodi raames Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentse võib välja anda vastavalt erimenetlusele, mis võimaldab nimetada Ameerika Ühendriikides eelistatud importijad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1282/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta) (2) III peatüki 2. jaos on sätestatud, et mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel sõlmitud lepingutega ette nähtud kvoodi raames Ameerika Ühendriikidesse eksporditava juustu ekspordilitsentse võib välja anda vastavalt erimenetlusele, mis võimaldab nimetada Ameerika Ühendriikides eelistatud importijad.

| (2) | Kõnealune menetlus tuleks avada 2009. aasta ekspordi jaoks ning tuleks kindlaks määrata sellega seotud täiendavad eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealune menetlus tuleks avada 2009. aasta ekspordi jaoks ning tuleks kindlaks määrata sellega seotud täiendavad eeskirjad.

| (3) | Impordi haldamiseks teevad Ameerika Ühendriikide pädevad asutused vahet Uruguay vooru alusel Euroopa Ühendusele antud lisakvoodi ja Tokyo voorust tulenevate kvootide vahel. Ekspordilitsentside väljaandmisel tuleks arvesse võtta kõnealuste toodete sobivust Ameerika Ühendriikide ühtlustatud tariifitabelis kirjeldatud vastava USA kvoodiga. |
| --- | --- |

(3)

Impordi haldamiseks teevad Ameerika Ühendriikide pädevad asutused vahet Uruguay vooru alusel Euroopa Ühendusele antud lisakvoodi ja Tokyo voorust tulenevate kvootide vahel. Ekspordilitsentside väljaandmisel tuleks arvesse võtta kõnealuste toodete sobivust Ameerika Ühendriikide ühtlustatud tariifitabelis kirjeldatud vastava USA kvoodiga.

| (4) | Selleks et eksportida maksimumkogus tagasihoidlikku huvi äratanud kvootide raames, tuleks kogu kvoodikogust hõlmavad taotlused heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et eksportida maksimumkogus tagasihoidlikku huvi äratanud kvootide raames, tuleks kogu kvoodikogust hõlmavad taotlused heaks kiita.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklis 23 osutatud kvootide alusel 2009. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditavate CN-koodi 0406 alla kuuluvate ja käesoleva määruse I lisas loetletud toodete ekspordilitsentsid antakse välja vastavalt kõnealuse määruse III peatüki 2. jao ning käesoleva määruse sätetele.

Artikkel 2

1.   Määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklis 24 osutatud litsentsitaotlused (edaspidi „taotlused”) tuleb esitada pädevatele asutustele 1.–10. septembriks 2008.

2.   Taotlused võetakse vastu üksnes juhul, kui need sisaldavad määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklis 24 osutatud täielikku teavet ja kui nendega on kaasas kõnealuses artiklis osutatud dokumendid.

Kui käesoleva määruse I lisa 2. veerus osutatud ühe ja sama tooterühma saadaolev kogus on jaotatud Uruguay vooru kvoodi ja Tokyo vooru kvoodi vahel, võivad litsentsitaotlused hõlmata vaid ühte nendest kvootidest ja taotlustes märgitakse asjaomane kvoot ning kõnealuse lisa 3. veerus esitatud rühma ja kvoodi tähis.

Määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklis 24 osutatud teave esitatakse vastavalt käesoleva määruse II lisas sätestatud näidisele.

3.   I lisa 3. veerus märgitud kvootide 22-Tokyo ja 22-Uruguay puhul hõlmavad taotlused vähemalt 10 tonni ega ületa asjaomase kvoodi korral kõnealuse lisa 4. veerus sätestatud saadaolevat kogust.

Seoses I lisa 3. veerus märgitud teiste kvootidega hõlmavad taotlused vähemalt 10 tonni ega ületa asjaomase kvoodi korral 40 % kõnealuse lisa 4. veerus osutatud saadaolevast kogusest.

4.   Taotlus võetakse vastu üksnes juhul, kui taotleja kinnitab kirjalikult, et ta ei ole esitanud sama tooterühma ega sama kvoodi kohta muid taotlusi ega kavatse seda teha.

Kui taotleja esitab ühes või mitmes liikmesriigis sama tooterühma ja sama kvoodi kohta mitu taotlust, loetakse kõik tema taotlused kehtetuks.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni viie tööpäeva jooksul pärast taotluste esitamise tähtaega iga I lisas märgitud tooterühma ja vajaduse korral kvoodi kohta esitatud taotlustest.

Kõik teated, sealhulgas teated taotluste puudumise kohta saadetakse faksi või elektronposti teel, kasutades III lisas sätestatud näidisvormi.

2.   Teade sisaldab iga rühma ja vajaduse korral iga kvoodi kohta järgmist:

| a) | taotlejate nimekiri; |
| --- | --- |

a)

taotlejate nimekiri;

| b) | iga taotleja taotletud koguste jaotus kombineeritud nomenklatuuri tootekoodi ja Ameerika Ühendriikide ühtlustatud tariifitabeli (2008) kohase koodi järgi; |
| --- | --- |

b)

iga taotleja taotletud koguste jaotus kombineeritud nomenklatuuri tootekoodi ja Ameerika Ühendriikide ühtlustatud tariifitabeli (2008) kohase koodi järgi;

| c) | taotleja volitatud importija nimi ja aadress. |
| --- | --- |

c)

taotleja volitatud importija nimi ja aadress.

Artikkel 4

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklile 25 määrab komisjon viivitamata kindlaks litsentside jaotuse ja teavitab sellest liikmesriike hiljemalt 31. oktoobril 2008.

Liikmesriigid teatavad komisjonile viie tööpäeva jooksul pärast jaotuskoefitsientide avaldamist iga rühma ja vajaduse korral iga kvoodi puhul igale taotlejale eraldatud kogused vastavalt määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklile 25.

Teade saadetakse faksi või elektronposti teel, kasutades käesoleva määruse IV lisas sätestatud näidisvormi.

Artikkel 5

Liikmesriigid kontrollivad käesoleva määruse artikli 3 ja määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 24 kohaselt esitatud teavet enne litsentside väljaandmist ning hiljemalt 15. detsembril 2008.

Kui leitakse, et litsentsi saanud ettevõtja on esitanud ebaõiget teavet, tühistatakse litsents ja tagatist ei tagastata. Liikmesriigid teatavad sellest viivitama komisjonile.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 234, 29.8.2006, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 532/2007 (ELT L 125, 15.5.2007, lk 7).

2

---

I LISA

Teatavate GATTi kvootide alusel 2009. aastal Ameerika Ühendriikidesse eksporditav juust

Määruse (EÜ) nr 1282/2006 III peatüki 2. jagu ja määrus (EÜ) nr 850/2008

| Ameerika Ühendriikide ühtlustatud tariifitabeli 4. peatüki täiendavate märkuste kohane rühmatähis | Rühma ja kvoodi tähis | 2009. aastal saadaolev kogus |
| --- | --- | --- |
| Märkus | Rühm | | Tonnides |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Not specifically provided for (NSPF) | 16-Tokyo | 908,877 |
| 16-Uruguay | 3 446,000 |
| 17 | Blue Mould | 17 | 350,000 |
| 18 | Cheddar | 18 | 1 050,000 |
| 20 | Edam/Gouda | 20 | 1 100,000 |
| 21 | Italian type | 21 | 2 025,000 |
| 22 | Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation | 22-Tokyo | 393,006 |
| 22-Uruguay | 380,000 |
| 25 | Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation | 25-Tokyo | 4 003,172 |
| 25-Uruguay | 2 420,000 |

Ameerika Ühendriikide ühtlustatud tariifitabeli 4. peatüki täiendavate märkuste kohane rühmatähis

Rühma ja kvoodi tähis

2009. aastal saadaolev kogus

Märkus

Rühm

Tonnides

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Not specifically provided for (NSPF)

16-Tokyo

908,877

16-Uruguay

3 446,000

17

Blue Mould

17

350,000

18

Cheddar

18

1 050,000

20

Edam/Gouda

20

1 100,000

21

Italian type

21

2 025,000

22

Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation

22-Tokyo

393,006

22-Uruguay

380,000

25

Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation

25-Tokyo

4 003,172

25-Uruguay

2 420,000

---

II LISA

Teabe esitamine määruse (EÜ) nr 1282/2006 artikli 24 kohaselt

Image

---

III LISA

Teabe esitamine määruse (EÜ) nr 850/2008 artikli 3 kohaselt

[Saata numbril + 32 2 295 3310 või aadressil AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu]

Image

---

IV LISA

Teabe esitamine välja antud litsentside kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1282/2006 artiklile 25

[Saata numbril + 32 2 295 3310 või aadressil AGRI-MILK-USA@ec.europa.eu]

Image

---

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 851/2008,

28. august 2008,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 punkti a ja lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 32 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides b, c, d ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse VII lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 32 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides b, c, d ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse VII lisas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 318/2006 VII lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 318/2006 VII lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 32 lõikes 4 on sätestatud, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 32 lõikes 4 on sätestatud, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha.

| (6) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühitada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(6)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühitada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõikes 1 ja artikli 2 lõikes 2 loetletud ning määruse (EÜ) nr 318/2006 VII lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. augustil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. august 2008

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 639/2008 (ELT L 178, 5.7.2008, lk 9).

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 29. augustist 2008 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 14,96 | 14,96 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

14,96

14,96

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata ekspordi puhul

| a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

(2)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 29.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/19

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 117 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse rehvide tüübikinnitust seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumisega

Hõlmab kogu kehtivat teksti kuni:

| | 01-seeria muudatused – jõustumise kuupäev: 2. veebruar 2007. |
| --- | --- |

01-seeria muudatused – jõustumise kuupäev: 2. veebruar 2007.

| | 01-seeria muudatuste parandus nr 1, mille kohta hoiulevõtja on esitanud teatise C.N.554.2007.TREATIES-1, mis kannab kuupäeva 9. mai 2007. |
| --- | --- |

01-seeria muudatuste parandus nr 1, mille kohta hoiulevõtja on esitanud teatise C.N.554.2007.TREATIES-1, mis kannab kuupäeva 9. mai 2007.

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgised |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

6.

| 7. | Õhkrehvitüübi muudatused ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Jõustamissätted |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. lisa – | Teatis, mis käsitleb rehvitüübi tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumise tõhususega vastavalt eeskirjale nr 117 |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Tüübikinnitusmärgi paigutus |
| --- | --- |

2. lisa –

| 1. liide – | Tüübikinnitus eeskirja nr 117 kohaselt, mis ühtib eeskirja nr 30 või 54 kohase tüübikinnitusega |
| --- | --- |

1. liide –

| 2. liide – | Eeskirjade nr 117, 30 ja 54 kohaselt väljastatud ühistüübikinnituste laiendused |
| --- | --- |

2. liide –

| 3. lisa – | Rehvi veeremismüra taseme mõõtmine katsemeetodi abil, millega mõõdetakse rehvi ja teepinna kontaktist tulenevat müra |
| --- | --- |

3. lisa –

| Liide – | Katsearuanne |
| --- | --- |

Liide –

| 4. lisa – | Katsekoha tehnilised andmed |
| --- | --- |

4. lisa –

| 5. lisa – | Katsemenetlus märja pinnaga haardumise mõõtmiseks |
| --- | --- |

5. lisa –

| Liide – | Katsearuanne |
| --- | --- |

Liide –

1.   REGULEERIMISALA

1.1.   Käesolevat eeskirja kohaldatakse rehvide suhtes seoses nende veeremismüra tasemega ja M1-, N1-, O1- või O2-kategooria (1) sõidukite C1 klassi rehvide suhtes seoses nende haardetõhususega märgadel pindadel (märja pinnaga haardumine). Seda ei kohaldata siiski järgmiste rehvide suhtes:

| 1.1.1. | ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varurehvid, millel on märge „Üksnes ajutiseks kasutamiseks”; |
| --- | --- |

1.1.1.

ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varurehvid, millel on märge „Üksnes ajutiseks kasutamiseks”;

| 1.1.2. | rehvid, mille velje nimiläbimõõdu kood on ≤ 10 (ehk ≤ 254 mm) või ≥ 25 (ehk ≥ 635 mm); |
| --- | --- |

1.1.2.

rehvid, mille velje nimiläbimõõdu kood on ≤ 10 (ehk ≤ 254 mm) või ≥ 25 (ehk ≥ 635 mm);

| 1.1.3. | võistlusrehvid; |
| --- | --- |

1.1.3.

võistlusrehvid;

| 1.1.4. | rehvid, mis on ette nähtud paigaldamiseks muudele kui M-, N- ja O-kategooria sõidukitele; |
| --- | --- |

1.1.4.

rehvid, mis on ette nähtud paigaldamiseks muudele kui M-, N- ja O-kategooria sõidukitele;

| 1.1.5. | rehvid, millel on tõmbeomadusi parandavad lisaelemendid (nt naastrehvid); |
| --- | --- |

1.1.5.

rehvid, millel on tõmbeomadusi parandavad lisaelemendid (nt naastrehvid);

| 1.1.6. | rehvid, mille nimikiirus on alla 80 km/h (F). |
| --- | --- |

1.1.6.

rehvid, mille nimikiirus on alla 80 km/h (F).

1.2.   Kokkuleppeosalised väljastavad või aktsepteerivad tüübikinnitusi seoses veeremismüra tasemega ja märja pinnaga haardumisega, kui nad ei ole Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile teatanud, et nad väljastavad või aktsepteerivad tüübikinnitusi üksnes veeremismüra taseme alusel. Selline teatis jõustub vastavalt 1958. aasta kokkuleppe (E/ECE/TRANS/505/Rev.2) artikli 1 punktides 6 ja 7 sätestatud ajakavale.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse lisaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjades nr 30 ja 54 sisalduvatele mõistetele veel järgmisi mõisteid:

2.1.   „rehvitüüp” – seoses käesoleva eeskirjaga tähendab see rehvivalikut, mille kohta koostatud loetelu sisaldab rehvimõõdu tähistusi, marke ja kaubanduslikke kirjeldusi, mis ei erine selliste oluliste omaduste poolest nagu:

| a) | tootja nimi; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi;

| b) | rehvi klass (vt punkt 2.4); |
| --- | --- |

b)

rehvi klass (vt punkt 2.4);

| c) | rehvi konstruktsioon; |
| --- | --- |

c)

rehvi konstruktsioon;

| d) | kasutuskategooria: tavaline rehv, erikasutuseks mõeldud rehv ja talverehv; |
| --- | --- |

d)

kasutuskategooria: tavaline rehv, erikasutuseks mõeldud rehv ja talverehv;

| e) | C1 klassi rehvide puhul:






  i) | kui rehvid on esitatud tüübikinnituse saamiseks seoses veeremismüra tasemega – tavalised või tugevdatud (või „extra load”) rehvid, |
| --- | --- | --- |

e)

C1 klassi rehvide puhul:

i)

kui rehvid on esitatud tüübikinnituse saamiseks seoses veeremismüra tasemega – tavalised või tugevdatud (või „extra load”) rehvid,

| ii) | kui rehvid on esitatud tüübikinnituse saamiseks seoses märja pinnaga haardumisega – tavalised või talverehvid, kiiruskategooria „Q” või alla selle (160 km/h) või kiiruskategooria „R” ja üle selle, kaasa arvatud „H” (≥ 170 km/h); |
| --- | --- |

ii)

kui rehvid on esitatud tüübikinnituse saamiseks seoses märja pinnaga haardumisega – tavalised või talverehvid, kiiruskategooria „Q” või alla selle (160 km/h) või kiiruskategooria „R” ja üle selle, kaasa arvatud „H” (≥ 170 km/h);

| f) | turvisemuster (vt punkt 3.2.1); |
| --- | --- |

f)

turvisemuster (vt punkt 3.2.1);

2.2.   „mark” ehk „kaubanduslik kirjeldus” – tootja poolt ettenähtud rehvi tähistus. Mark võib olla sama, mis tootja nimi, ning kaubanduslik kirjeldus võib kokku langeda kaubamärgiga;

2.3.   „veeremismüra tase” – liikuva rehvi ja teepinna kokkupuutel tekkiv müra;

2.4.   „rehvi klass” – üks järgmistest rühmadest:

| 2.4.1. | C1 klassi rehvid: rehvid, mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 30; |
| --- | --- |

2.4.1.

C1 klassi rehvid: rehvid, mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 30;

| 2.4.2. | C2 klassi rehvid: rehvid, mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 54 ja identifitseeritakse üksikasetuse koormusindeksi abil, mis on võrdne 121-ga või sellest madalam, ja kiiruskategooria abil, mis on suurem kui „N” või sellega võrdne; |
| --- | --- |

2.4.2.

C2 klassi rehvid: rehvid, mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 54 ja identifitseeritakse üksikasetuse koormusindeksi abil, mis on võrdne 121-ga või sellest madalam, ja kiiruskategooria abil, mis on suurem kui „N” või sellega võrdne;

| 2.4.3. | C3 klassi rehvid: rehvid, mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 54 ja identifitseeritakse:






  a) | üksikasetuse koormusindeksi abil, mis on võrdne 122-ga või sellest suurem, või |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

C3 klassi rehvid: rehvid, mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 54 ja identifitseeritakse:

a)

üksikasetuse koormusindeksi abil, mis on võrdne 122-ga või sellest suurem, või

| b) | üksikasetuse koormusindeksi abil, mis on võrdne 121-ga või sellest madalam, ja kiiruskategooria abil, mis on madalam kui „M” või sellega võrdne; |
| --- | --- |

b)

üksikasetuse koormusindeksi abil, mis on võrdne 121-ga või sellest madalam, ja kiiruskategooria abil, mis on madalam kui „M” või sellega võrdne;

2.5.   „representatiivne rehvimõõt” – rehvimõõt, mis on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud veeremismüra katse läbiviimiseks ja 5. lisas kirjeldatud haardumiskatse läbiviimiseks märjal pinnal, millega hinnatakse rehvitüübi vastavust tüübikinnituse nõuetele;

2.6.   „ajutiseks kasutuseks mõeldud varurehv” – rehv, mis erineb mis tahes sõiduki tavalistel sõidutingimustel kasutamiseks mõeldud rehvist ja on ette nähtud üksnes ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustel;

2.7.   „võistlusrehv” – motospordivõistlustel osalevatele sõidukitele paigaldatavad rehvid, mis ei ole ette nähtud kasutamiseks maanteedel võistlusvälisel ajal;

2.8.   „tavaline rehv” – tavaliseks, igapäevaseks maanteekasutuseks mõeldud rehv;

2.9.   „erikasutusrehv” – segakasutuseks (nii maanteel kui ka maastikul) ja muu erikasutuse jaoks ettenähtud rehv;

2.10.   „talverehv” – rehv, mille turvisemustri, turvise või konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada lumetingimustes tavalisest rehvist paremad sõiduomadused sõiduki liikumahakkamisel või liikumise säilitamisel;

2.11.   „märja pinnaga haardumine” – kandidaatrehviga katsesõiduki suhteline pidurdustõhusus märjal pinnal, võrrelduna sama katsesõiduki pidurdustõhususega standardse võrdlusrehvi kasutamisel;

2.12.   „standardne võrdlusrehv” – Ameerika Testimise ja Materjalide Ühingu (ASTM) standardi E 1136-93 (uuesti kinnitatud 1998. aastal) kohaselt valmistatud, kontrollitud ja hoitud rehv;

2.13.   „kandidaatrehv” – käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüpi esindav representatiivne rehv;

2.14.   „kontrollrehv” – tavalistes tootmistingimustes valmistatud rehv, mida kasutatakse haardumistõhususe määramiseks märjal pinnal rehvimõõtude puhul, mis ei sobi sõidukile, millel on katsetatud standardset võrdlusrehvi – vt käesoleva eeskirja 5. lisa punkt 2.2.2.16.

2.15.   „haardetegur märjal pinnal (G)” – kandidaatrehvi ja standardse võrdlusrehvi tõhususe suhe;

2.16.   „pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus” – rehvi pidurdusjõu ja vertikaaljõu suhte maksimaalne väärtus enne blokeeringut;

2.17.   „stabiliseerunud aeglustuse keskmine väärtus” – keskmine aeglustus, mis on välja arvutatud kahe määratletud kiirusega läbitud punkti vahelise teepikkuse põhjal;

2.18.   „haakeseadme kõrgus” – haagise pukseerimisseadme ühenduspunkti keskelt risti maapinnaga mõõdetud kõrgus, kui veduk ja haagis on omavahel ühendatud. Sõiduk ja haagis peavad seisma horisontaalsel teepinnal katseolekus ja olema varustatud kõnesolevas katses kasutatava(te) rehvi(de)ga.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Taotluse käesolevale eeskirjale vastavale rehvile tüübikinnituse saamiseks peab esitama rehvi valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotlus peab sisaldama järgmist teavet:

| 3.1.1. | kõnealuse rehvitüübi puhul hinnatavad sõiduomadused – „veeremismüra tase” või „haardetõhusus märjal pinnal ja veeremismüra tase”; |
| --- | --- |

3.1.1.

kõnealuse rehvitüübi puhul hinnatavad sõiduomadused – „veeremismüra tase” või „haardetõhusus märjal pinnal ja veeremismüra tase”;

| 3.1.2. | tootja nimi; |
| --- | --- |

3.1.2.

tootja nimi;

| 3.1.3. | taotluse esitaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

3.1.3.

taotluse esitaja nimi ja aadress;

| 3.1.4. | tootmisettevõtte/ettevõtete aadress(id); |
| --- | --- |

3.1.4.

tootmisettevõtte/ettevõtete aadress(id);

| 3.1.5. | mark(margid), kaubanduslik(ud) kirjeldus(ed), kaubamärk(märgid); |
| --- | --- |

3.1.5.

mark(margid), kaubanduslik(ud) kirjeldus(ed), kaubamärk(märgid);

| 3.1.6. | rehvi klass (C1, C2 või C3) (vt käesoleva eeskirja punkt 2.4);






  3.1.6.1. | C1 klassi rehvide ristlõike laius (vt käesoleva eeskirja punkt 6.1.1);

  MÄRKUS: Käesolev teave tuleb esitada üksnes siis, kui taotletakse tüübikinnitust veeremismüra taseme suhtes. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

rehvi klass (C1, C2 või C3) (vt käesoleva eeskirja punkt 2.4);

3.1.6.1.

C1 klassi rehvide ristlõike laius (vt käesoleva eeskirja punkt 6.1.1);

MÄRKUS: Käesolev teave tuleb esitada üksnes siis, kui taotletakse tüübikinnitust veeremismüra taseme suhtes.

| 3.1.7. | rehvi konstruktsioon; |
| --- | --- |

3.1.7.

rehvi konstruktsioon;

| 3.1.8. | C1 klassi rehvide puhul tuleb märkida, kas need:






  a) | on tugevdatud (või „extra load”), kui taotletakse tüübikinnitust veeremismüra taseme suhtes; |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

C1 klassi rehvide puhul tuleb märkida, kas need:

a)

on tugevdatud (või „extra load”), kui taotletakse tüübikinnitust veeremismüra taseme suhtes;

| b) | kuuluvad kiiruskategooriasse „Q” või sellest madalamasse kiiruskategooriasse (välja arvatud „H”) või talverehvide puhul kiiruskategooriasse „R” ja sellest kõrgemasse kiiruskategooriasse (sealhulgas „H”), kui taotletakse tüübikinnitust märja pinnaga haardumise alusel; |
| --- | --- |

b)

kuuluvad kiiruskategooriasse „Q” või sellest madalamasse kiiruskategooriasse (välja arvatud „H”) või talverehvide puhul kiiruskategooriasse „R” ja sellest kõrgemasse kiiruskategooriasse (sealhulgas „H”), kui taotletakse tüübikinnitust märja pinnaga haardumise alusel;

| 3.1.9. | kasutusliik (tavaline, talve- või erirehv); |
| --- | --- |

3.1.9.

kasutusliik (tavaline, talve- või erirehv);

| 3.1.10. | taotlusega hõlmatud rehvimõõdu tähistuste loend. |
| --- | --- |

3.1.10.

taotlusega hõlmatud rehvimõõdu tähistuste loend.

3.2.   Tüübikinnituse taotlusele peab olema lisatud (kolmes eksemplaris):

| 3.2.1. | kindlaks määratud rehvimõõtude puhul kasutatavate ja rehvide sõiduomadusi mõjutavate turvisemustri(te) peamiste omaduste üksikasjalik kirjeldus (s.t vastavalt kas veeremismüra tase või märja pinnaga haardumine). Sellised üksikasjad võivad hõlmata jooniseid, fotosid või kirjeldusi, mille põhjal tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus peab saama kindlaks teha, kas peamiste omaduste edaspidine muutmine võib rehvi sõiduomadusi kahjulikult mõjutada. Rehvi konstruktsiooni väikeste muudatuste mõju rehvi sõiduomadustele ilmneb ja määratakse kindlaks toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise käigus. |
| --- | --- |

3.2.1.

kindlaks määratud rehvimõõtude puhul kasutatavate ja rehvide sõiduomadusi mõjutavate turvisemustri(te) peamiste omaduste üksikasjalik kirjeldus (s.t vastavalt kas veeremismüra tase või märja pinnaga haardumine). Sellised üksikasjad võivad hõlmata jooniseid, fotosid või kirjeldusi, mille põhjal tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus peab saama kindlaks teha, kas peamiste omaduste edaspidine muutmine võib rehvi sõiduomadusi kahjulikult mõjutada. Rehvi konstruktsiooni väikeste muudatuste mõju rehvi sõiduomadustele ilmneb ja määratakse kindlaks toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise käigus.

| 3.2.2. | Rehvi külje joonised või fotod, millel on näha punktis 3.1.4 nimetatud teave ja punktis 5 osutatud tüübikinnitusmärk, tuleb esitada pärast tootmise alustamist, kuid mitte hiljem kui üks aasta pärast tüübikinnituse väljastamise kuupäeva. |
| --- | --- |

3.2.2.

Rehvi külje joonised või fotod, millel on näha punktis 3.1.4 nimetatud teave ja punktis 5 osutatud tüübikinnitusmärk, tuleb esitada pärast tootmise alustamist, kuid mitte hiljem kui üks aasta pärast tüübikinnituse väljastamise kuupäeva.

3.3.   Tüübikinnitusasutuse nõudmisel peab taotleja esitama katsete jaoks rehvi näidised või koopiad tehniliste teenistuste katsearuannetest, mis on edastatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 11.

3.4.   Tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistuse äranägemisel võib katsetamine piirduda valikuga raskeimatest juhtudest.

3.5.   Heakskiidetud laboratooriumiks võib määrata rehvi tootja laboratooriumi ja katseseadmed ning tüübikinnitusasutusel peab olema võimalus kõikidel katsetel osaleda.

4.   MÄRGISED

4.1.   Kõik rehvitüüpi kuuluvad rehvid peavad olema märgistatud vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 30 või 54, olenevalt sellest, kumb on asjakohane.

4.2.   Eeskätt peab rehvidel olema:

| 4.2.1. | tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

4.2.1.

tootja nimi või kaubamärk;

| 4.2.2. | kaubanduslik kirjeldus (vt punkt 2.2). Kaubanduslikku kirjeldust ei ole siiski vaja, kui see langeb kokku kaubamärgiga; |
| --- | --- |

4.2.2.

kaubanduslik kirjeldus (vt punkt 2.2). Kaubanduslikku kirjeldust ei ole siiski vaja, kui see langeb kokku kaubamärgiga;

| 4.2.3. | rehvimõõdu tähistus; |
| --- | --- |

4.2.3.

rehvimõõdu tähistus;

| 4.2.4. | sõna „REINFORCED” (või „EXTRA LOAD”), kui rehv on liigitatud tugevdatud rehviks; |
| --- | --- |

4.2.4.

sõna „REINFORCED” (või „EXTRA LOAD”), kui rehv on liigitatud tugevdatud rehviks;

| 4.2.5. | märge „M+S” (või „M.S” või „M&S”), kui rehv on liigitatud talverehviks; |
| --- | --- |

4.2.5.

märge „M+S” (või „M.S” või „M&S”), kui rehv on liigitatud talverehviks;

| 4.2.6. | märge „MPT” (või „ML” või „ET”), kui rehv on liigitatud erikasutusrehviks. |
| --- | --- |

4.2.6.

märge „MPT” (või „ML” või „ET”), kui rehv on liigitatud erikasutusrehviks.

4.3.   Rehvidel peab olema piisavalt ruumi käesoleva eeskirja 2. lisas näidatud tüübikinnitusmärgi jaoks.

4.4.   Tüübikinnitusmärk peab olema pressitud rehvi külje sisse või peale, see peab olema selgelt loetav ja paigutatud rehvi alaosasse vähemalt selle ühele küljele.

4.4.1.   Rehvidel, millel on rehvi ja velje kokkusobivuse tagava paigutuse tähis „A”, võib märgised paigutada kuhu tahes rehvi välisküljel.

5.   TÜÜBIKINNITUS

5.1.   Kui käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud rehvitüübi representatiivne rehvimõõt vastab punktides 6 ja 7 kirjeldatud nõuetele, antakse seda tüüpi rehvile tüübikinnitus.

5.2.   Igale tüübikinnituse saanud rehvitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama osapool ei või anda sama numbrit teisele rehvitüübile.

5.3.   Otsusest tüübikinnituse andmise kohta või tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil.

5.3.1.   Rehvide tootjatel on õigus esitada taotlus tüübikinnituse laiendamiseks ka muude rehvitüübi kohta kehtivate eeskirjade nõuetele. Sel juhul tuleb tüübikinnituse laiendamise taotlusele lisada vastava tüübikinnitusasutuse väljastatud asjakohas(t)e tüübikinnitusteatis(t)e koopia(d). Tüübikinnitus(t)e laiendus(t)e taotlused võib rahuldada üksnes rehvi esialgse tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutus.

5.3.1.1.   Kui tüübikinnituse laiendus lisatakse muude eeskirjade kohaselt väljastatud vastavussertifikaadi/sertifikaatide teatise vormile (vt käesoleva eeskirja 1. lisa), tuleb teatise vormil olevale tüübikinnitusnumbrile lisada iga kõnealust eeskirja tuvastada aitav järelliide ja tüübikinnituse laienduse juurde kuuluvad tehnilised kirjeldused. Seoses iga järelliitega tuleb teatise vormi punkti 9 märkida vastava eeskirja number ja vastav tüübikinnituse number/numbrid.

5.3.1.2.   Tüübikinnitusnumbri järelliide peab identifitseerima asjaomase eeskirja rehvi sõiduomadusi käsitlevate nõuete muudatusteseeria (nt S01 või SW01, mis tähistavad rehvide veeremismüra taseme või veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumise tõhususe esimese seeria muudatusi). Muudatusteseeriat ei ole vaja märkida, kui kõnealune eeskiri on oma esialgsel kujul.

5.3.2.   Järgmised järelliited on juba reserveeritud rehvi sõiduomaduste parameetreid käsitlevate erieeskirjade identifitseerimise jaoks:

| S | – | täiendava vastavuse identifitseerimiseks seoses rehvi veeremismüra kohta kehtivate nõuetega; |
| --- | --- | --- |
| W | – | täiendava vastavuse identifitseerimiseks seoses rehvi märja pinnaga haardumist käsitlevate nõuetega. |

S

–

täiendava vastavuse identifitseerimiseks seoses rehvi veeremismüra kohta kehtivate nõuetega;

W

–

täiendava vastavuse identifitseerimiseks seoses rehvi märja pinnaga haardumist käsitlevate nõuetega.

Vajadusel nähakse ette ka muude järelliidete kasutamine.

5.4.   Igale käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse saanud rehvitüübi alla kuuluvale rehvimõõdule paigaldatakse vastavalt punktis 4.4 esitatud nõuetele punktis 4.3 näidatud pinnale rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

| 5.4.1. | ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (2) ning; |
| --- | --- |

5.4.1.

ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (2) ning;

| 5.4.2. | tüübikinnituse number ning selle järele järelliide/-liited „S” või „SW”, mis on paigutatud punktis 5.4.1 kirjeldatud ringist paremale (või selle alla), kui need moodustavad osa esialgsest tüübikinnitusest. Kui tüübikinnitust on pärast esialgse tüübikinnituse andmist laiendatud, tuleb „S” või „SW” ette panna tüübikinnituse laiendust tähistav märk „+”; |
| --- | --- |

5.4.2.

tüübikinnituse number ning selle järele järelliide/-liited „S” või „SW”, mis on paigutatud punktis 5.4.1 kirjeldatud ringist paremale (või selle alla), kui need moodustavad osa esialgsest tüübikinnitusest. Kui tüübikinnitust on pärast esialgse tüübikinnituse andmist laiendatud, tuleb „S” või „SW” ette panna tüübikinnituse laiendust tähistav märk „+”;

| 5.4.3. | teatise vormis määratletud järelliide/-liited ja asjakohase muudatusteseeria tähis, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

5.4.3.

teatise vormis määratletud järelliide/-liited ja asjakohase muudatusteseeria tähis, kui see on vajalik;

| 5.4.4. | kui tüübikinnitusnumbri järelliide/-liited on märgitud rehvi külgedele, ei ole vaja rehvile kanda eespool punktis 5.3.2 kirjeldatud täiendavaid märgiseid eritüübikinnituse kohta seoses eeskirja(de)ga, millele järelliide osutab. |
| --- | --- |

5.4.4.

kui tüübikinnitusnumbri järelliide/-liited on märgitud rehvi külgedele, ei ole vaja rehvile kanda eespool punktis 5.3.2 kirjeldatud täiendavaid märgiseid eritüübikinnituse kohta seoses eeskirja(de)ga, millele järelliide osutab.

5.5.   Kui rehv vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andnud riigis ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja kohasele tüübikinnitusele, ei ole punktis 5.4.1 nimetatud sümbolit vaja korrata. Sellisel juhul paigutatakse punktis 5.4.1 ette nähtud sümboli kõrvale lisaks kõikide eeskirjade numbrid ja sümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse vastavalt käesolevale eeskirjale.

5.6.   Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

6.   SPETSIFIKATSIOONID

6.1.   Käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud meetodi abil mõõdetud veeremismüra taseme piirväärtused.

6.1.1.   C1 klassi rehvide puhul ei tohi veeremismüra tase ületada allpool esitatud väärtusi. Neid väärtusi kohaldatakse nii tavaliste kui ka talverehvide suhtes ja need osutavad eeskirja nr 30 punktis 2.17.1.1 esitatud ristlõike nimilaiustele:

| Ristlõike nimilaius | Piir dB(A) |
| --- | --- |
| 145 ja alla selle | 72 |
| Üle 145 ja kuni 165 | 73 |
| Üle 165 ja kuni 185 | 74 |
| Üle 185 ja kuni 215 | 75 |
| Üle 215 | 76 |

Ristlõike nimilaius

Piir dB(A)

145 ja alla selle

72

Üle 145 ja kuni 165

73

Üle 165 ja kuni 185

74

Üle 185 ja kuni 215

75

Üle 215

76

6.1.1.1.   Tugevdatud („Reinforced” või „Extra-load”) C1 klassi rehvide puhul (vt eespool punkt 4.2.4), suurendatakse punktis 6.1.1 esitatud piirväärtusi 1 dB(A) võrra.

6.1.1.2.   C1 klassi erikasutusrehvide puhul (vt eespool punkt 4.2.6) suurendatakse punktis 6.1.1 esitatud piirväärtusi 2 dB(A) võrra.

6.1.2.   C2 klassi rehvidel ei tohi veeremismüra tase ületada allpool vastavatele kasutusliikidele (vt punkt 2.1) ette nähtud väärtusi:

| Kasutusliik | Piir dB(A) |
| --- | --- |
| Tavaline rehv | 75 |
| Talverehv | 77 |
| Erikasutusrehv | 78 |

Kasutusliik

Piir dB(A)

Tavaline rehv

75

Talverehv

77

Erikasutusrehv

78

6.1.3.   C3 klassi rehvide puhul ei tohi veeremismüra tase ületada allpool vastavatele kasutusliikidele (vt punkt 2.1) ette nähtud väärtusi.

| Kasutusliik | Piir dB(A) |
| --- | --- |
| Tavaline rehv | 76 |
| Talverehv | 78 |
| Erikasutusrehv | 79 |

Kasutusliik

Piir dB(A)

Tavaline rehv

76

Talverehv

78

Erikasutusrehv

79

6.2.   Haardetõhusus märjal pinnal määratakse kindlaks menetluse abil, mille käigus võrreldakse pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtust või stabiliseerunud aeglustuse keskmist väärtust standardse võrdlusrehviga saadud tulemustega. Suhtelist tõhusust tähistatakse haardeteguriga märjal pinnal (G).

6.2.1.   C1 klassi rehvide puhul, mida on katsetatud ühe käesoleva eeskirja 5. lisas määratletud menetluse kohaselt, peab rehv vastama järgmistele nõuetele:

| Kasutusliik | Haardetegur märjal pinnal (G) |
| --- | --- |
| talverehv, mille kiirussümboli („Q” või alla selle, välja arvatud „H”) kohaselt ei ületa maksimaalne lubatud kiirus 160 km/h | ≥ 0,9 |
| talverehv, mille kiirussümboli („R” või üle selle, lisaks „H”) kohaselt ületab maksimaalne lubatud kiirus 160 km/h | ≥ 1,0 |
| tavaline (maantee-) rehv | ≥ 1,1 |

Kasutusliik

Haardetegur märjal pinnal (G)

talverehv, mille kiirussümboli („Q” või alla selle, välja arvatud „H”) kohaselt ei ületa maksimaalne lubatud kiirus 160 km/h

≥ 0,9

talverehv, mille kiirussümboli („R” või üle selle, lisaks „H”) kohaselt ületab maksimaalne lubatud kiirus 160 km/h

≥ 1,0

tavaline (maantee-) rehv

≥ 1,1

7.   ÕHKREHVITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

7.1.   Igast rehvitüübi muutmisest, mis võib mõjutada käesolevale eeskirjale vastavaid tulemuslikkuse näitajaid, tuleb teatada õhkrehvi tüübikinnituse väljastanud haldusasutusele. Seejärel võib kõnealune asutus:

| 7.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab rehv endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

7.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab rehv endiselt nõuetele, või

| 7.1.2. | küsida katsetuste läbiviimiseks täiendavaid näidiseid või nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavaid katsearuandeid. |
| --- | --- |

7.1.2.

küsida katsetuste läbiviimiseks täiendavaid näidiseid või nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavaid katsearuandeid.

| 7.1.3. | Tüübikinnituse kinnitamisest või tagasilükkamisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 5.3 kindlaks määratud korra kohaselt, täpsustades tehtud muudatused. |
| --- | --- |

7.1.3.

Tüübikinnituse kinnitamisest või tagasilükkamisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele punktis 5.3 kindlaks määratud korra kohaselt, täpsustades tehtud muudatused.

| 7.1.4. | Tüübikinnitust laiendav pädev asutus peab andma asjaomasele laiendusele seerianumbri, mis tuleb märkida teatisevormi. |
| --- | --- |

7.1.4.

Tüübikinnitust laiendav pädev asutus peab andma asjaomasele laiendusele seerianumbri, mis tuleb märkida teatisevormi.

8.   TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavuse kontrollimenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. liite (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätetega, vastates järgmistele nõuetele:

| 8.1. | iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud rehvi tootmisel tuleb tagada selle vastavus tüübikinnituse nõuetele ning täita punktis 6 kehtestatud nõuded; |
| --- | --- |

8.1.

iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud rehvi tootmisel tuleb tagada selle vastavus tüübikinnituse nõuetele ning täita punktis 6 kehtestatud nõuded;

| 8.2. | selleks, et kontrollida nõuetele vastavust, nagu punktis 8.1 sätestatud, kasutatakse käesolevale eeskirjale vastavat tüübikinnitusmärki kandvate ja seeriatootmises olevate rehvide juhuslikku valimit. Tootmise vastavust nõuetele tuleb tavaliselt kontrollida vähemalt iga kahe aasta tagant;






  8.2.1. | punkti 6.2 kohase tüübikinnitusega seotud kontrollid viiakse läbi sama menetluse kohaselt (käesoleva eeskirja 5. lisa), mis on ette nähtud esialgse tüübikinnituse jaoks, ja tüübikinnitusasutus peab veenduma, et kõik tüübikinnituse saanud tüübi alla kuuluvad rehvid vastavad tüübikinnituse nõuetele. Hindamine peab toimuma iga tootmisettevõtte tootmismahu põhjal, võttes seejuures arvesse tootja poolt kasutatavaid kvaliteedijuhtimissüsteeme. Kui katsemenetlus eeldab mitme rehvi samaaegset katsetamist, näiteks neljast rehvist koosnev komplekt haardetõhususe testimiseks märjal pinnal käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud standardse sõiduki katsemenetluse kohaselt, tuleb rehvide komplekt lugeda katsetatud rehvide arvestuses üheks ühikuks; |
| --- | --- | --- |

8.2.

selleks, et kontrollida nõuetele vastavust, nagu punktis 8.1 sätestatud, kasutatakse käesolevale eeskirjale vastavat tüübikinnitusmärki kandvate ja seeriatootmises olevate rehvide juhuslikku valimit. Tootmise vastavust nõuetele tuleb tavaliselt kontrollida vähemalt iga kahe aasta tagant;

8.2.1.

punkti 6.2 kohase tüübikinnitusega seotud kontrollid viiakse läbi sama menetluse kohaselt (käesoleva eeskirja 5. lisa), mis on ette nähtud esialgse tüübikinnituse jaoks, ja tüübikinnitusasutus peab veenduma, et kõik tüübikinnituse saanud tüübi alla kuuluvad rehvid vastavad tüübikinnituse nõuetele. Hindamine peab toimuma iga tootmisettevõtte tootmismahu põhjal, võttes seejuures arvesse tootja poolt kasutatavaid kvaliteedijuhtimissüsteeme. Kui katsemenetlus eeldab mitme rehvi samaaegset katsetamist, näiteks neljast rehvist koosnev komplekt haardetõhususe testimiseks märjal pinnal käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud standardse sõiduki katsemenetluse kohaselt, tuleb rehvide komplekt lugeda katsetatud rehvide arvestuses üheks ühikuks;

| 8.3. | tootmist peetakse käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, kui mõõdetud tasemed ei ületa punktis 6.1 osutatud piirnorme rohkem kui tööstustoodangule lubatud hälbe + 1 dB(A) võrra. |
| --- | --- |

8.3.

tootmist peetakse käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, kui mõõdetud tasemed ei ületa punktis 6.1 osutatud piirnorme rohkem kui tööstustoodangule lubatud hälbe + 1 dB(A) võrra.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1.   Õhkrehvitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei täideta punkti 8 nõudeid või kui mis tahes rehv või rehvitüüp ületab eespool punktis 8.3 ettenähtud piirväärtusi.

9.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osapool tühistab varem antud tüübikinnituse, peab ta sellest viivitamata teatama teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava tüübikinnitusvormi koopiat.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud õhkrehvitüübi tootmise, peab ta sellest teatama talle tüübikinnituse väljastanud asutusele. Kõnealuse teabe saamise korral peab asutus edastama selle teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

11.1.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osapooled peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid; nendele asutustele tuleb saata muudes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise või tüübikinnituse laiendamise või sellest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

12.   JÕUSTAMISSÄTTED

12.1.   Alates käesoleva eeskirja jõustumise kuupäevast ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osapooled:

| a) | keelduda ÜRO Euroopa Majandusnõukogu tüübikinnituse andmisest käesolevale eeskirjale vastavale rehvile või rehvitüübile või |
| --- | --- |

a)

keelduda ÜRO Euroopa Majandusnõukogu tüübikinnituse andmisest käesolevale eeskirjale vastavale rehvile või rehvitüübile või

| b) | keelata rehvi müüki või kasutuselevõttu, kui rehv on hõlmatud käesoleva eeskirja reguleerimisalaga ja vastab käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

b)

keelata rehvi müüki või kasutuselevõttu, kui rehv on hõlmatud käesoleva eeskirja reguleerimisalaga ja vastab käesoleva eeskirja nõuetele.

12.2.   Alates 4. augustist 2003 peab käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduma siseriikliku tüübikinnituse andmisest rehvitüübile, mis kuulub käesoleva eeskirja reguleerimisalasse ja mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele.

12.3.   Alates kuupäevast, mil möödub 24 kuud 01-muudatuseseeria jõustumisest, võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised anda tüübikinnitusi veerevate rehvide haardetasemele märjal pinnal üksnes juhul, kui tüübikinnitust taotlev rehvitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

12.4.   Alates allpool kehtestatud kuupäevadest peab käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osapool keelduma sellise rehvi müümisest või kasutuselevõtust, mis kuulub käesoleva eeskirja reguleerimisalasse ja mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele.

| C1 klassi rehvidel ristlõike laiusega kuni 185: | 1. oktoober 2009 |
| --- | --- |
| C1 klassi rehvidel ristlõike laiusega rohkem kui 185 ja kuni 215: | 1. oktoober 2010 |
| C1 klassi rehvidel ristlõike laiusega rohkem kui 215: | 1. oktoober 2011 |
| C2 ja C3 klassi rehvidel: | 1. oktoober 2009 |

C1 klassi rehvidel ristlõike laiusega kuni 185:

1. oktoober 2009

C1 klassi rehvidel ristlõike laiusega rohkem kui 185 ja kuni 215:

1. oktoober 2010

C1 klassi rehvidel ristlõike laiusega rohkem kui 215:

1. oktoober 2011

C2 ja C3 klassi rehvidel:

1. oktoober 2009

Enne eespool kehtestatud kuupäevi ei tohi käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppe osapool nõuda käesoleva eeskirja kohaldamisalasse kuuluva rehvi müümisel või asendusrehvina kasutuselevõtul vastavust käesoleva eeskirja nõuetele.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega Amend.4).

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad Euroopa Ühenduse liikmesriigid, kes kasutavad oma EMK (Euroopa Majanduskomisjon) tüübikinnitusmärke), 43 – Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika Vabariik, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 ja 55 (vabad) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse muudele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab antud numbrid kokkuleppeosalistele.

---

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS

(Vt käesoleva eeskirja punkt 5.4)

Eeskirjale nr 117 vastavad tüübikinnitusmärgid

NÄIDE 1

Image

Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 kohaselt (märgistatud üksnes sümboliga „S” (veeremismüra)) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 001234. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas käesoleva eeskirja algse redaktsiooni nõuetega.

NÄIDE 2

Image

Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 kohaselt (märgistatud sümboliga „S” (veeremismüra) või sümbolitega „S” (veeremismüra) ja „W” (märja pinnaga haardumine)) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 011234. See näitab, et tüübikinnitus on antud kas „S” või „SW” alusel. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (01) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas 01-seeria muudatustega.

1. liide

Eeskirjale nr 117 vastav tüübikinnitus, mis ühtib eeskirja nr 30 või 54 kohase tüübikinnitusega (1)

NÄIDE 1

Image

Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 kohaselt (märgistatud sümboliga „S” (veeremismüra)) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 011234 ning eeskirja nr 30 kohaselt tüübikinnitusnumbrit 023637. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (01) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas 01-seeria muudatustega, kuid eeskiri nr 30 sisaldab ka 02-seeria muudatusi.

NÄIDE 2

Image

Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 kohaselt (märgistatud sümboliga „S” (veeremismüra)) või „SW” (veeremismüra ja märja pinnaga haardumine) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 011234 ning eeskirja nr 30 kohaselt tüübikinnitusnumbrit 023637. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (01) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas 01-seeria muudatustega, kuid eeskiri nr 30 sisaldab ka 02-seeria muudatusi.

NÄIDE 3

Image

Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 ja 01-seeria muudatuste kohaselt ja kannab tüübikinnitusnumbrit 011234 (märgistatud üksnes sümboliga „S”) ja eeskirja nr 54 kohaselt. See näitab, et tüübikinnitus on antud üksnes veeremismüra alusel („S”), kuna eeskirja nr 54 kohaselt tüübikinnituse saanud rehvidele ei saa anda tüübikinnitust märja pinnaga haardumise alusel. Eeskirja nr 117 tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (01) koos sümboliga „S” näitavad, et esimene tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 117, mis sisaldas 01-seeria muudatusi. Eeskirja nr 54 tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (00) näitavad, et eeskiri oli oma esialgses redaktsioonis.

---

(1)  Eeskirja nr 54 reguleerimisalasse kuuluvate rehvide eeskirjale nr 117 vastavad tüübikinnitused ei sisalda praegu märja pinnaga haardumist käsitlevaid nõudeid.

2. liide

Eeskirjade nr 117, 30 ja 54 kohaselt väljastatud ühistüübikinnituste laiendused 2 (1)

NÄIDE 1

Image

Eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on algselt kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 30 ja 02-seeria muudatuste kohaselt ja kannab tüübikinnitusnumbrit 023637. See on ka märgistatud tähisega „+S”, mis näitab, et tüübikinnitust on laiendatud vastavalt eeskirjale nr 117. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (02) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 30, mis sisaldas 02-seeria muudatusi. Liitmismärk (+) näitab, et esimene tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 30 ja seda on laiendatud, nii et nüüd hõlmab see ka eeskirja nr 117 kohaseid tüübikinnitusi.

NÄIDE 2

Image

Eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on algselt kinnitatud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 30 ja 02-seeria muudatustele ning kannab tüübikinnitusnumbrit 023637. See näitab, et tüübikinnitus on antud „S” (veeremismüra) või „S” (veeremismüra) ja „W” (märja pinnaga haardumine) alusel. „S” või „SW” (01) ees näitab, et selle tüübikinnitust on laiendatud eeskirja nr 117 kohaselt, mis sisaldas 01-seeria muudatusi. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (01) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 30, mis sisaldas 02-seeria muudatusi. Liitmismärk (+) näitab, et esimene tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 30 ja seda on laiendatud, nii et nüüd hõlmab see ka eeskirja nr 117 kohaseid tüübikinnitusi.

---

(1)  Vastavalt eeskirjale nr 117 antud tüübikinnitused rehvidele, mis kuuluvad praegu eeskirja nr 54 reguleerimisalasse, ei hõlma märja pinnaga haardumist käsitlevaid nõudeid.

---

3. LISA

REHVI VEEREMISMÜRA TASEME MÕÕTMINE KATSEMEETODI ABIL, MILLEGA MÕÕDETAKSE REHVI JA TEEPINNA KONTAKTIST TULENEVAT MÜRA (COAST-BY KATSEMEETOD)

0.   SISSEJUHATUS

Kirjeldatud meetod sisaldab mõõtevahendite tehnilisi andmeid, mõõtetingimusi ja mõõtmismeetodit, et määrata konkreetsel teepinnal liikuvale katsesõidukile paigaldatud rehvidekomplekti mürataset. Suurim helirõhk registreeritakse eemalasuvate mikrofonidega, kui katsesõiduk liigub vabakäigul; lõpptulemus nimikiirusel saadakse lineaarse regressioonanalüüsiga. Selliseid katsetulemusi ei saa võrrelda mootoriga kiirendamise või pidurdamise ajal aeglustusel mõõdetud rehvimüraga.

1.   MÕÕTEVAHENDID

1.1.   Akustilised mõõtmised

Helitaseme mõõtur või samaväärne mõõtmissüsteem, kaasa arvatud tootja poolt soovitatud tuulevari, peavad täitma vähemalt 1. tüüpi seadmete nõudeid vastavalt IEC 60651:1979/A1:1993 teisele väljaandele.

Mõõtmistel tuleb kasutada A-sageduskorrektsiooni ja ajakarakteristikut F.

Kui kasutatakse süsteemi, mille puhul kontrollitakse perioodiliselt A-sageduskorrektsiooniga mürataset, ei või näitude võtmise vahed olla pikemad kui 30 minutit.

1.1.1.   Kalibreerimine

Iga mõõteseansi algul ja lõpus kontrollitakse kogu mõõtmissüsteemi heli kalibreerimisseadmega, mis täidab vähemalt IEC 60942:1988 1. klassi täpsusnõudeid kalibreerimisseadmetele. Ilma ühegi lisareguleerimiseta peab kahe järjestikuse kontrollimise näitude erinevus olema võrdne või väiksem kui 0,5 dB. Kui see näit on suurem, tuleb pärast eelmiste rahuldavate tulemuste saamist võetud näidud kõrvale jätta.

1.1.2.   Nõuetele vastavus

Heli kalibreerimisseadme vastavust IEC 60942:1988 nõuetele tuleb kontrollida üks kord aastas ja seadmete süsteemi vastavust IEC 60651:1979/A1:1993 teise väljaande nõuetele tuleb kontrollida vähemalt kord kahe aasta jooksul labori poolt, mis on volitatud teostama kalibreerimisi asjakohaste standardite järgi.

1.1.3.   Mikrofoni paigaldamine

Mikrofon (või mikrofonid) peab (peavad) paiknema 7,5 m ± 0,05 m kaugusel raja telgjoonest CC′ (joonis 1) ja 1,2 m ± 0,02 m kõrgusel maapinnast. Mikrofoni suurima tundlikkuse telg peab olema horisontaalne ja sõiduki liikumisteega risti (joon CC′).

1.2.   Kiiruse mõõtmised

Sõiduki kiirust tuleb mõõta seadmetega, mille täpsus on ± 1 km/h või parem, kui sõiduki esiots ületab joont PP′ (joonis 1).

1.3.   Temperatuuri mõõtmised

Nii õhu kui ka katsepinna temperatuuri mõõtmine on kohustuslik.

Temperatuuri mõõtmisseadmete täpsus peab olema vähemalt ± 1 °C.

1.3.1.   Õhutemperatuur

Temperatuuriandur tuleb asetada avatud kohale mikrofoni lähedale selliselt, et see on avatud õhuvoolule ja kaitstud otsese päikesekiirguse eest. Viimast tingimust võib täita igasuguse varjava sirmi või sarnase vahendiga. Andur tuleb paigutada 1,2 m ± 0,1 m kõrgusele katsepinnast, et minimeerida katsepinna soojuskiirguse mõju madalatele õhuvooludele.

1.3.2.   Katsepinna temperatuur

Temperatuuriandur paigutatakse ilma heli mõõtmist häirimata kohta, kus mõõdetud temperatuur on võrdne rattajälgede temperatuuriga.

Kui kasutatakse kontakttermoanduriga seadet, tuleb teepinna ja anduri vahele panna soojust juhtivat pastat, et tagada küllaldane termiline kontakt.

Kui kasutatakse radiatsioontermomeetrit (püromeetrit), tuleb kõrgus valida selliselt, et kaetud oleks mõõtmisala läbimõõduga ≥ 0,1 m.

1.4.   Tuule mõõtmine

Seade peab olema võimeline mõõtma tuule kiirust hälbega mitte üle ± 1 m/s. Tuult tuleb mõõta mikrofoni kõrguselt. Registreerida tuleb tuule suund sõidusuuna suhtes.

2.   MÕÕTMISTINGIMUSED

2.1.   Katsekoht

Katsekoht peab koosnema suhteliselt tasase katsealaga ümbritsetud kesklõigust. Mõõtelõik peab olema loodis; katsepind peab olema kuiv ja puhas kõikideks mõõtmisteks. Katsepinda ei tohi kunstlikult jahutada katsetamiste ajal ega eel.

Katserada peab olema selline, et vaba helifoon heliallika ja mikrofoni vahel jääks 1 dB(A) piiresse. Need tingimused loetakse täidetuks, kui 50 m raadiuses mõõtelõigu keskmest ei ole selliseid suuri heli peegeldavaid objekte nagu tarad, kaljud, sillad või ehitised. Katseraja pind ja katsekoha mõõtmed peavad olema kooskõlas 4. lisaga.

Keskosa peab vähemalt 10 m raadiuses olema vaba lahtisest lumest, kõrgest rohust, lahtisest pinnasest, räbust või muust seesugusest. Sellel ei tohi olla takistusi, mis võivad mõjutada helifooni mikrofoni läheduses ja ükski inimene ei tohi seista mikrofoni ja heliallika vahel. Mõõtmisi läbiviiv operaator ja kõik katsetuste juures viibivad vaatlejad peavad asetsema selliselt, et mitte mõjutada mõõtevahendite näitusid.

2.2.   Ilmastikutingimused

Mõõtmisi ei tohi teha halbades ilmastikuoludes. Peab olema tagatud, et tuulepuhangud ei mõjuta tulemusi. Katsetusi ei teostata, kui mikrofonide kõrgusel on tuule kiirus suurem kui 5 m/s.

Mõõtmisi ei teostata, kui õhutemperatuur on alla 5 °C või üle 40 °C või katsepinna temperatuur on alla 5 °C või üle 50 °C.

2.3.   Taustamüra

2.3.1.   Taustaheli tugevus (kaasa arvatud tuulemüra) peab olema rehvi ja teepinna kontaktist tulenevast mõõdetud mürast vähemalt 10 dB(A) väiksem. Mikrofonile võib olla paigaldatud sobiv tuulevari tingimusel, et arvesse võetakse selle mõju mikrofonide tundlikkusele ja suunakarakteristikule.

2.3.2.   Mõõtmistulemused, mida on mõjutanud heli haripunkt, mis ilmselt ei ole seotud rehvide üldise helitaseme näitajatega, jäetakse arvesse võtmata.

2.4.   Nõuded katsesõidukile

2.4.1.   Üldosa

Katsesõiduk on mootorsõiduk, mis on varustatud nelja üksikasetuses rehviga, mis paiknevad kahel teljel.

2.4.2.   Sõiduki koormus

Sõiduk peab olema koormatud selliselt, et katserehvi koormused vastaksid allpool punktis 2.5.2. esitatud koormustele.

2.4.3.   Teljevahe

Vahekaugus sõiduki kahe telje vahel, millele on paigaldatud katserehvid, peab C1 klassi korral olema väiksem kui 3,50 m ning C2 klassi ja C3 klassi rehvide korral väiksem kui 5 m.

2.4.4.   Meetmed sõiduki mõju minimiseerimiseks helitaseme mõõtmistel

Kindlustamaks, et sõiduki konstruktsioon ei mõjuta oluliselt rehvimüra, on ette nähtud alljärgnevad nõuded ja soovitused.

2.4.4.1.   Nõuded:

| a) | paigaldatud ei ole poripõllesid ega muud porikaitsesüsteemi varustust; |
| --- | --- |

a)

paigaldatud ei ole poripõllesid ega muud porikaitsesüsteemi varustust;

| b) | ei ole lubatud selliste elementide lisamine või paigaldamine velgede või rehvide vahetusse lähedusse, mis võivad varjata eralduvat heli; |
| --- | --- |

b)

ei ole lubatud selliste elementide lisamine või paigaldamine velgede või rehvide vahetusse lähedusse, mis võivad varjata eralduvat heli;

| c) | rataste suunang (kokkujooks, külgkalle ja järeljooks) peab olema täielikus vastavuses sõiduki tootja soovitustega; |
| --- | --- |

c)

rataste suunang (kokkujooks, külgkalle ja järeljooks) peab olema täielikus vastavuses sõiduki tootja soovitustega;

| d) | rattakoopasse või põhja alla ei tohi olla paigaldatud heli neelavaid lisamaterjale; |
| --- | --- |

d)

rattakoopasse või põhja alla ei tohi olla paigaldatud heli neelavaid lisamaterjale;

| e) | vedrustus peab olema sellises korras, et katsenõuete kohaselt koormatud sõiduki kliirens ei oleks ebatavaliselt väike. Kere kõrguse reguleerimise süsteemide olemasolul tuleb need seadistada nii, et kliirens püsiks katsetuse ajal koormamata sõiduki tavalisel tasemel. |
| --- | --- |

e)

vedrustus peab olema sellises korras, et katsenõuete kohaselt koormatud sõiduki kliirens ei oleks ebatavaliselt väike. Kere kõrguse reguleerimise süsteemide olemasolul tuleb need seadistada nii, et kliirens püsiks katsetuse ajal koormamata sõiduki tavalisel tasemel.

2.4.4.2.   Soovitused parasiitheli vältimiseks:

| a) | soovitatav on maha monteerida või muuta sõiduki osad, mis mingil viisil mõjutavad sõiduki helitausta. Iga mahamonteerimine või muutmine tuleb registreerida katsearuandes; |
| --- | --- |

a)

soovitatav on maha monteerida või muuta sõiduki osad, mis mingil viisil mõjutavad sõiduki helitausta. Iga mahamonteerimine või muutmine tuleb registreerida katsearuandes;

| b) | katse jooksul tuleb tagada, et pidurid oleks täielikult vabastatud ega põhjustaks pidurimüra; |
| --- | --- |

b)

katse jooksul tuleb tagada, et pidurid oleks täielikult vabastatud ega põhjustaks pidurimüra;

| c) | tuleb tagada, et elektrilised jahutusventilaatorid ei töötaks; |
| --- | --- |

c)

tuleb tagada, et elektrilised jahutusventilaatorid ei töötaks;

| d) | katse jooksul peavad sõiduki aknad ja katuseluuk olema suletud. |
| --- | --- |

d)

katse jooksul peavad sõiduki aknad ja katuseluuk olema suletud.

2.5.   Rehvid

2.5.1.   Üldosa

Katsesõidukile tuleb paigaldada neli identset rehvi. Rehvide korral, mille koormusindeks on üle 121 ja millel puuduvad viited topeltasetusele, tuleb kaks sama valiku ja tüübi rehvi paigaldada katsesõiduki tagumisele teljele; esiteljele tuleb paigaldada teljekoormusele vastava mõõduga rehvid, millel rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra minimeerimiseks on turvise sügavus lihvitud miinimumini, tagades samal ajal piisava ohutustaseme. Talverehve, mida teatavates kokkuleppe osapooltes võidakse varustada haardumise suurendamiseks ette nähtud naastudega, katsetatakse ilma nende naastudeta. Rehve, mille paigaldamiseks on kehtestatud erinõuded, tuleb katsetada vastavalt neile nõuetele (nt pöörlemissuund). Enne sissesõitmist peab rehvide turvis olema täissügavusega.

Rehve katsetatakse rehvi tootja lubatud velgedel.

2.5.2.   Rehvi koormused

Katsesõiduki iga rehvi katsekoormus Qt peab olema 50–90 % baaskoormusest Qr, kuid kõikide rehvide keskmine katsekoormus Qt, avr peab olema 75 ± 5 % baaskoormusest Qr.

Kõikide rehvide jaoks vastab baaskoormus Qr suurimale rehvi koormusindeksiga seotud massile. Juhul kui koormusindeks koosneb kahest kaldkriipsuga (/) eraldatud numbrist, tuleb baassuurus võtta esimese numbri järgi.

2.5.3.   Rehvirõhk

Ühegi katsesõidukile paigaldatud rehvi katserõhk Pt ei tohi olla kõrgem kui baasrõhk Pr ja peab jääma vahemikku:

Formula

Klasside C2 ja C3 jaoks on baasrõhk Pr rehvi küljele märgitud rõhuindeksile vastav rõhk.

C1 klassi standardrehvide jaoks on baasrõhk Pr = 250 kPa ja tugevdatud rehvidel 290 kPa, minimaalne katserõhk Pt peab olema 150 kPa.

2.5.4.   Ettevalmistused enne katsetusi

Enne katsetust tuleb rehvid „sisse sõita”, et kõrvaldada vormimisprotsessist tingitud materjali kühmud või muud turvisemustri eripärad. See nõuab tavaliselt umbes 100 km normaalse maanteekasutusega võrdväärset kulutamist.

Katsesõidukile paigaldatud rehvid peavad pöörlema samas suunas kui sissesõitmisel.

Enne katsetust tuleb rehvid soojendada katsetingimustel sõitmisega.

3.   KATSEMEETOD

3.1.   Üldtingimused

Kõikidel mõõtmistel tuleb sõiduk juhtida mööda sirgjoont kogu katsealas (AA′ kuni BB′) selliselt, et sõiduki keskpikitasapind oleks sirgele CC′ nii lähedal kui võimalik.

Kui katsesõiduki esiots jõuab jooneni AA′, peab sõidukijuht olema käigukangi neutraalasendisse viinud ja mootori välja lülitanud. Kui katsesõiduk tekitab mõõtmise ajal ebanormaalset müra (nt ventilaator, detoneerimine), tuleb katset korrata.

3.2.   Mõõtmiste iseloom ja arv

A-sageduskorrektsiooniga detsibellides (dB(A)) väljendatavat maksimaalset mürataset tuleb mõõta, kui sõiduk liigub vabakäigul joonte AA′ ja BB′ vahel (joonis 1 – sõiduki esiots ületab joone AA′, sõiduki tagaots ületab joone BB′). See suurus moodustab mõõtetulemuse.

Katsesõiduki mõlemal küljel tuleb teha vähemalt neli mõõtmist katsekiirusel, mis on madalam kui lõikes 4.1 määratletud baaskiirus, ja vähemalt neli mõõtmist katsekiirusel, mis on kõrgem kui baaskiirus. Kiirused peavad olema punktis 3.3 määratletud kiiruste vahemikus enam-vähem ühtlaselt jaotatud.

3.3.   Katsekiiruste vahemik

Katsesõiduki kiirused peavad olema vahemikus:

| a) | C1 klassi ja C2 klassi rehvidel 70 km/h kuni 90 km/h; |
| --- | --- |

a)

C1 klassi ja C2 klassi rehvidel 70 km/h kuni 90 km/h;

| b) | C3 klassi rehvidel 60 km/h kuni 80 km/h. |
| --- | --- |

b)

C3 klassi rehvidel 60 km/h kuni 80 km/h.

4.   TULEMUSTE TÕLGENDAMINE

Mõõtmine on kehtetu, kui on registreeritud ebanormaalne lahknevus mõõdetud väärtuste vahel (vt käesoleva lisa punkt 2.3.2).

4.1.   Katsetulemuse kindlaksmääramine

Lõpliku tulemuse kindlaksmääramisel kasutatakse baaskiirust Vref, mis on:

| a) | C1 klassi ja C2 klassi rehvidel 80 km/h; |
| --- | --- |

a)

C1 klassi ja C2 klassi rehvidel 80 km/h;

| b) | C3 klassi rehvidel 70 km/h. |
| --- | --- |

b)

C3 klassi rehvidel 70 km/h.

4.2.   Veeremismüra mõõtmiste regressioonanalüüs

Rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra tase LR detsibellides (dB(A)) määratakse regressioonanalüüsiga alljärgnevalt:

Formula

kus:

| | on veeremismüra taseme Li keskmine väärtus, mõõdetuna detsibellides (dB(A)): |
| --- | --- |
| n | on mõõtmiste arv (n ≥ 16), |
| | on kiiruste Vi logaritmide keskmine väärtus:

  with νi = lg (Vi/Vref) |
| a | on regressijoone tõus, mõõdetuna detsibellides (dB(A)): |

Formula

on veeremismüra taseme Li keskmine väärtus, mõõdetuna detsibellides (dB(A)):

n

on mõõtmiste arv (n ≥ 16),

Formula

on kiiruste Vi logaritmide keskmine väärtus:

Formula with νi = lg (Vi/Vref)

a

on regressijoone tõus, mõõdetuna detsibellides (dB(A)):

4.3.   Temperatuurkorrektsioon

C1 ja C2 klassi rehvidel normaliseeritakse lõpptulemus katsepinna baastemperatuurile θref, rakendades temperatuurkorrektsiooni vastavalt alljärgnevale:

LR(θref) = LR(θ) + K(θref – θ)

| kus | θ | = katsepinna mõõdetud temperatuur, |
| --- | --- | --- |
| θref | = 20 °C, |

kus

θ

= katsepinna mõõdetud temperatuur,

θref

= 20 °C,

tegur K on C1 klassi rehvide jaoks – 0,03 db(A)/°C, kui θ > θref ja – 0,06 dB(A)/°C kui θ < θref.

Tegur K on C2 klassi rehvide jaoks – 0,02 dB(A)/°C.

Kui katsepinna mõõdetud temperatuur kõigi mõõtmiste kestel, mis on vajalikud ühe komplekti rehvide helitaseme mõõtmiseks, ei muutu rohkem kui 5 °C, võib eespool näidatud temperatuurkorrektsiooni teha ainult lõplikule arvutatud rehvi ja teepinna kontaktist tulenevale müratasemele, kasutades mõõdetud temperatuuride aritmeetilist keskmist. Vastasel korral korrigeeritakse iga mõõdetud helitaset Li, kasutades heli registreerimise ajal olnud temperatuuri.

C3 klassi rehvide korral temperatuurkorrektsiooni ei rakendata.

4.4.   Võttes arvesse kõiki mõõtmisseadme ebatäpsusi, vähendatakse punkti 4.3 kohaseid tulemusi 1dB(A) võrra.

4.5.   Temperatuuri põhjal korrigeeritud rehvi veeremismüra taseme lõpptulemus LR(θref), mõõdetuna detsibellides (dB(A)), ümardatakse allapoole lähima täiskohani.

Joonis 1:

Mikrofonide asukohad mõõtmisel

Image

Liide

Katsearuanne

1. OSA –   ARUANNE

1.   Tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus: ...

2.   Taotluse esitaja nimi ja aadress: ...

3.   Katsearuanne nr: ...

4.   Tootja ja mark või kaubanduslik kirjeldus: ...

5.   Rehviklass (C1, C2 või C3): ...

6.   Kasutusliik: ...

7.   Müratase vastavalt 3. lisa punktidele 4.4. ja 4.5: ... dB(A) baaskiirusel 70/80 km/h (1)

8.   Märkused (kui neid on): ...

9.   Kuupäev: ...

10.   Allkiri: ...

2. OSA –   KATSEANDMED

1.   Katse läbiviimise kuupäev: ...

2.   Katsesõiduk (mark, mudel, aasta, muudatused jms): ...

2.1   Katsesõiduki teljevahe: ... mm

3.   Katseraja asukoht: ...

3.1   Katseraja ISO 10844:1994 kohaselt sertifitseerimise kuupäev: ...

3.2   Välja andnud: ...

3.3   Sertifitseerimismeetod: ...

4.   Rehvikatse üksikasjad: ...

4.1   Rehvimõõdu tähistus: ...

4.2   Rehvi ekspluatatsioonikirjeldus: ...

4.3   Rehvi baasrõhk: ... kPa

4.4   Katseandmed

| | Vasak esirehv | Parem esirehv | Vasak tagarehv | Parem tagarehv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Katsemass (kg) | | | | |
| Rehvi koormusindeks (%) | | | | |
| Rehvirõhk (külm) (kPa) | | | | |

Vasak esirehv

Parem esirehv

Vasak tagarehv

Parem tagarehv

Katsemass (kg)

Rehvi koormusindeks (%)

Rehvirõhk (külm) (kPa)

4.5   Katsevelje laiuse kood: ...

4.6   Temperatuurianduri liik: ...

5.   Kehtivad katsetulemused:

| Sõit nr | Katse kiirus
  km/h | Sõidusuund | Müratase, vasak (2) mõõdetud
  dB(A)-des | Müratase, parem (2) mõõdetud
  dB(A)-des | Õhu temp.
  °C | Katseraja temp.
  °C | Müratase, vasak (2) tempkorrigeeritud
  dB(A)-des | Müratase parem (2) tempkorrigeeritud
  dB(A)-des | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Sõit nr

Katse kiirus

km/h

Sõidusuund

Müratase, vasak (2) mõõdetud

dB(A)-des

Müratase, parem (2) mõõdetud

dB(A)-des

Õhu temp.

°C

Katseraja temp.

°C

Müratase, vasak (2) tempkorrigeeritud

dB(A)-des

Müratase parem (2) tempkorrigeeritud

dB(A)-des

Märkused

1

2

3

4

5

6

7

8

5.1.   Regressioonijoone tõus: ...

5.2.   Müratase pärast temperatuuri korrigeerimist vastavalt 3. lisa punktile 4.3: ... dB(A)

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Sõiduki suhtes.

---

4. LISA

KATSEKOHA TEHNILISED ANDMED

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas kirjeldatakse katseraja füüsikaliste omaduste üksikasju ja asetust. Need tehnilised tingimused põhinevad eristandardil (1) ning kirjeldavad nõutud füüsikalisi omadusi, samuti nende omaduste katsemeetodeid.

2.   NÕUDED PINNALE

Pinda käsitatakse käesolevale standardile vastavana tingimusel, et selle tekstuuri ja tühimike mahtu või heli neeldumistegurit on mõõdetud ning leitud, et täidetud on kõik punktide 2.1–2.4 nõuded, ning tingimusel, et konstruktsiooninõuded (punkt 3.2) on täidetud.

2.1   Jäävpoorsus

Katseraja sillutise segu jäävpoorsus (VC) ei tohi ületada 8 %. Mõõtmismenetlus on esitatud punktis 4.1.

2.2   Helineeldumistegur

Kui pind ei vasta poorsuse nõudele, on pind vastuvõetav üksnes juhul, kui helineeldumistegur α ≤ 0,10. Mõõtmisprotseduuri kohta vt punkt 4.2. Punktide 2.1 ja 2.2 nõuded on täidetud üksnes juhul, kui helineeldumistegurit on mõõdetud ning leitud, et α ≤ 0,10.

NB: Kõige olulisem näitaja on helineeldumistegur, kuigi jäävpoorsus on teeinseneridele rohkem tuntud. Heli neeldumist tuleb siiski mõõta vaid juhul, kui pind ei vasta poorsuse nõudele. See on õigustatud, sest poorsus on nii mõõtmiste kui ka vastavuse mõttes suhteliselt ebamäärane ja mõni pind võib seejuures saada ekslikult tagasi lükatud, kui lähtutakse üksnes poorsuse mõõtmisest.

2.3   Tekstuuri sügavus

Mahumeetodiga (vt punkt 4.3) mõõdetud tekstuuri sügavus (TD) peab olema:

TD ≥ 0,4 mm

2.4   Pinna homogeensus

Tuleb kasutada kõiki otstarbekaid võimalusi, et tagada pinna võimalikult ühetaolised omadused kogu katsealal. See kehtib tekstuuri ja poorsuse kohta, kuid tuleb tähele panna, et kui veeremine on ühes kohas parem kui teises, võib tekstuur olla erinev ja võib esineda ebatasasustest tekitatud rappumist.

2.5   Katseperiood

Et teha kindlaks, kas pind täidab jätkuvalt käesolevas lisas kehtestatud tekstuuri ja poorsuse või heli neeldumise nõudeid, tuleb pinda regulaarselt kontrollida järgmiselt:

| a) | jäävpoorsuse (VC) või helineeldumise (α) kontrollimiseks: | kui pind on uus; |
| --- | --- | --- |

a)

jäävpoorsuse (VC) või helineeldumise (α) kontrollimiseks:

kui pind on uus;

| | kui pind vastab uuena nõuetele, ei nõuta edasisi perioodilisi katseid. Kui pind ei vasta uuena nõuetele, võib see nõuetele vastata hiljem, sest pinnad muutuvad aja jooksul tihedamaks ja kompaktsemaks; |
| --- | --- |

kui pind vastab uuena nõuetele, ei nõuta edasisi perioodilisi katseid. Kui pind ei vasta uuena nõuetele, võib see nõuetele vastata hiljem, sest pinnad muutuvad aja jooksul tihedamaks ja kompaktsemaks;

| b) | tekstuuri sügavuse (TD) kontrollimiseks: | kui pind on uus; |
| --- | --- | --- |

b)

tekstuuri sügavuse (TD) kontrollimiseks:

kui pind on uus;

| | kui mürataseme katsed algavad (NB! Mitte varem kui neli nädalat pärast mahapanekut); |
| --- | --- |

kui mürataseme katsed algavad (NB! Mitte varem kui neli nädalat pärast mahapanekut);

| | edasi iga kaheteistkümne kuu järel. |
| --- | --- |

edasi iga kaheteistkümne kuu järel.

3.   KATSEPINNA PROJEKTEERIMINE

3.1   Ala

Katseraja planeeringu projekteerimisel on tähtis miinimumnõudena tagada, et katseribast läbisõitvate sõidukite poolt läbitav ala oleks kaetud kindlaksmääratud katsematerjaliga, millel on jäetud sobiv varu ohutuks ja otstarbekohaseks sõiduks. Selleks peab raja laius olema vähemalt 3 m ja rada peab ulatuma üle joonte AA ja BB mõlemale poole vähemalt 10 m. Joonisel 1 on näidatud sobiva katsekoha plaan ja minimaalne ala, kus peab olema masinlaotatud ja masinaga tihendatud spetsiaalne katsepinna materjal. Vastavalt 3. lisa punktile 3.2. tuleb mõõtmised teha mõlemal pool sõidukit. Seda võib teha kas mõõtes kahe mikrofoniga (üks kummalgi pool rada) ja sõites ühes suunas või mõõtes ühe mikrofoniga ainult ühel pool rada, aga sõites sõidukiga kahes suunas. Kui kasutatakse viimast meetodit, siis puuduvad nõuded pinna suhtes sellel pool rada, kus mikrofoni ei ole.

Joonis 1.

Minimaalsed nõuded katsepinna alale. Viirutatud ala kannab nimetust „Katseala”

Image

NB: Selles raadiuses ei tohi olla suuri heli peegeldavaid esemeid.

3.2   Pinna projekteerimine ja ettevalmistamine

3.2.1   Projekteerimise põhinõuded

Katsepind peab vastama neljale projekteerimise nõudele:

| 3.2.1.1 | see peab olema tihe asfaltbetoon; |
| --- | --- |

3.2.1.1

see peab olema tihe asfaltbetoon;

| 3.2.1.2 | maksimaalne kildude suurus võib olla 8 mm (lubatud piirid 6,3–10 mm); |
| --- | --- |

3.2.1.2

maksimaalne kildude suurus võib olla 8 mm (lubatud piirid 6,3–10 mm);

| 3.2.1.3 | kulumiskihi paksus peab olema ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

3.2.1.3

kulumiskihi paksus peab olema ≥ 30 mm;

| 3.2.1.4 | sideaineks peab olema kergsulav kvaliteetne modifitseerimata bituumen. |
| --- | --- |

3.2.1.4

sideaineks peab olema kergsulav kvaliteetne modifitseerimata bituumen.

3.2.2   Projekteerimisjuhised

Juhisena pinna projekteerijale on joonisel 2 näidatud soovitatavate omadustega täitematerjali sõelkõver. Lisaks on tabelis 1 mõned juhiseid soovitud tekstuuri ja vastupidavuse saavutamiseks. Sõelkõver vastab järgmisele valemile:

P (läbimise %) = 100 · (d/dmax) 1/2

kus:

| d | = | sõela nelinurkse ava mõõt, mm |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm peakõveral
  10 mm alumise hälbe kõveral
  6,3 mm ülemise hälbe kõveral |

d

=

sõela nelinurkse ava mõõt, mm

dmax

=

8 mm peakõveral

10 mm alumise hälbe kõveral

6,3 mm ülemise hälbe kõveral

Joonis 2.

Täitematerjali sõelkõver asfaldisegus koos hälvetega

Image

Lisaks ülaltoodule antakse järgmised soovitused:

| a) | liiva fraktsioon (0,063 mm < sõela nelinurkse ava mõõt < 2 mm) tohib sisaldada mitte rohkem kui 55 % looduslikku ja vähemalt 45 % purustatud liiva; |
| --- | --- |

a)

liiva fraktsioon (0,063 mm < sõela nelinurkse ava mõõt < 2 mm) tohib sisaldada mitte rohkem kui 55 % looduslikku ja vähemalt 45 % purustatud liiva;

| b) | alus ja dreenikiht peavad tagama hea stabiilsuse ja tasasuse vastavalt parimale teede projekteerimise praktikale; |
| --- | --- |

b)

alus ja dreenikiht peavad tagama hea stabiilsuse ja tasasuse vastavalt parimale teede projekteerimise praktikale;

| c) | killustik peab olema purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja olema kõrge purunemiskindlusega materjalist; |
| --- | --- |

c)

killustik peab olema purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja olema kõrge purunemiskindlusega materjalist;

| d) | segus kasutatav killustik peab olema pestud; |
| --- | --- |

d)

segus kasutatav killustik peab olema pestud;

| e) | pinnale ei tohi lisada täiendavat killustikku; |
| --- | --- |

e)

pinnale ei tohi lisada täiendavat killustikku;

| f) | sideaine kõvadus sõltuvalt riigi kliimatingimustest väljendatuna PEN ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100. Reeglina tuleb kasutada võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku üldpraktikaga; |
| --- | --- |

f)

sideaine kõvadus sõltuvalt riigi kliimatingimustest väljendatuna PEN ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100. Reeglina tuleb kasutada võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku üldpraktikaga;

| g) | segu temperatuur enne rullimist valitakse selline, et järgnev rullimine tagaks nõutava poorsuse. Et suurendada punktides 2.1 ja 2.2 näidatud tehniliste tingimuste täitmise tõenäosust, tuleb tihedus tagada mitte ainult sobiva segamistemperatuuri valikuga, vaid ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikuga. |
| --- | --- |

g)

segu temperatuur enne rullimist valitakse selline, et järgnev rullimine tagaks nõutava poorsuse. Et suurendada punktides 2.1 ja 2.2 näidatud tehniliste tingimuste täitmise tõenäosust, tuleb tihedus tagada mitte ainult sobiva segamistemperatuuri valikuga, vaid ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikuga.

Tabel 1.

Projekteerimise juhised

| | Sihtväärtused | Hälbed |
| --- | --- | --- |
| Osa segu kogumassist | Osa täitematerjali massist |
| Killustiku mass, sõela nelinurkse ava mõõt (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Filleri mass SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 5 |
| Sideaine mass (bituumen) | 5,8 % | — | ± 0,5 |
| Suurim killusuurus | 8 mm | 6,3–10 |
| Sideaine kõvadus | (vt punkt 3.2.2 (f)) | |
| Poleeritud kivide osakaal (PSV) | > 50 |
| Kompaktsus Marshalli kompaktsuse suhtes | 98 % |

Sihtväärtused

Hälbed

Osa segu kogumassist

Osa täitematerjali massist

Killustiku mass, sõela nelinurkse ava mõõt (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Filleri mass SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 5

Sideaine mass (bituumen)

5,8 %

—

± 0,5

Suurim killusuurus

8 mm

6,3–10

Sideaine kõvadus

(vt punkt 3.2.2 (f))

Poleeritud kivide osakaal (PSV)

> 50

Kompaktsus Marshalli kompaktsuse suhtes

98 %

4.   KATSEMEETOD

4.1   Jäävpoorsuse mõõtmine

Selle mõõtmise jaoks tuleb rajast välja puurida proovikehad vähemalt neljast erinevast kohast, mis jaotuvad ühtlaselt katseraja joonte AA ja BB vahele (vt joonis 1). Et vältida ebaühtlust ja ebatasasusi rattajälgedes, tuleb proovid võtta mitte rattajälgedest, vaid nende lähedalt. Vähemalt kaks proovi võetakse rattajälgede lähedalt ja vähemalt üks proov võetakse rattajälgede ja mikrofonide vahekauguse keskpunkti lähedalt.

Kui esineb kahtlusi, et ühtlusenõue ei ole täidetud (vt punkt 2.4), võetakse proove rohkematest katseraja kohtadest.

Määratakse iga proovikeha jäävpoorsus, seejärel arvutatakse kõigi proovide keskmine väärtus ja seda võrreldakse punkti 2.1 nõuetega. Lisaks sellele ei tohi ühegi proovi jäävpoorsus olla üle 10 %.

Katsepinna ehitajat tuleb teavitada probleemidest, mis võivad tekkida seoses proovide võtmisega, kui katseala soojendatakse torude või elektrijuhtmetega. Selliste paigaldiste asukoht tuleb hoolikalt planeerida, et tulevikus saaks määrata proovikehade väljapuurimise kohti. On soovitatav jätta mõned alad (mõõtmetega ligikaudu 200 mm × 300 mm), kus ei ole juhtmeid ega torusid või kus need on asetatud piisavalt sügavale, et pinnasekihist proovikehade võtmisel neid ei kahjustataks.

4.2   Helineeldumistegur

Helineeldumistegurit (normaalne esinemus) mõõdetakse impedantstoru meetodil, kasutades ISO 10534-1:1996 või ISO 10534-2:1998 kirjeldatud menetlust.

Katsenäidiste suhtes tuleb järgida samasuguseid nõudeid nagu jäävpoorsuse suhtes (vt punkt 4.1). Helineeldumist mõõdetakse vahemikus 400 Hz–800 Hz ja vahemikus 800 Hz–1 600 Hz (vähemalt kolmanda oktaavi kesksagedustel) ja tehakse kindlaks suurimad väärtused mõlema sagedusala kohta. Seejärel leitakse lõpptulemuse saamiseks kõigi proovikehade keskmine väärtus.

4.3   Makrotekstuuri mahtmõõtmine

Käesoleva standardi kohaselt tehakse tekstuuri sügavuse mõõtmised vähemalt 10 kohas, mis on ühtlaselt jaotatud piki katseriba rattajälgi, ja nende keskmist väärtust võrreldakse ettenähtud miinimumsügavusega. Menetluse kirjeldust vt standardist ISO 10844:1994.

5.   AJALINE STABIILSUS JA KORRASHOID

5.1   Aja mõju

Sarnaselt muudele pindadele võib eeldada, et 6–12 kuu jooksul pärast rajamist võib katsepinnal mõõdetud rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müratase pisut suureneda.

Pind saavutab oma nõutud näitajad mitte varem kui neli nädalat pärast rajamist. Katsepinna vanuse mõju veokirehvide mürale on üldiselt väiksem kui sõiduautode rehvide mürale.

Ajalise stabiilsuse määrab peamiselt pinna poleerimine ja tihendamine pinnal liikuvate sõidukite poolt. Seda tuleb perioodiliselt kontrollida punktis 2.5 ette nähtud viisil.

5.2   Pinna korrashoid

Pinnalt peab olema eemaldatud lahtine praht ja tolm, mis võib oluliselt vähendada tekstuuri tegelikku sügavust. Talvise kliimaga maades kasutatakse mõnikord jää sulatamiseks soola. Sool võib muuta pinda ajutiselt või isegi jäävalt müra suurendavalt ega ole seepärast soovitatav.

5.3   Katseala ülekatmine

Kui katserada on vaja üle katta, pole tavaliselt tarvis teekatet uuendada mujal kui ainult katseribal (laius 3 m, joonisel 1), kus sõidukid sõidavad, eeldusel, et ribast väljapoole jääv katseala täitis mõõtmisel poorsuse või helineeldumise nõudeid.

6.   KATSEPINNA JA SELLEL TEOSTATUD KATSETE DOKUMENTATSIOON

6.1   Katsepinna dokumentatsioon

Katsepinda kirjeldavas dokumendis antakse järgmised andmed:

| 6.1.1 | katseraja asukoht; |
| --- | --- |

6.1.1

katseraja asukoht;

| 6.1.2 | sideaine tüüp, sideaine kõvadus, täitematerjali tüüp, betooni suurim teoreetiline tihedus (DR), kulumiskihi paksus ja katserajalt võetud proovikehadest määratud sõelkõver; |
| --- | --- |

6.1.2

sideaine tüüp, sideaine kõvadus, täitematerjali tüüp, betooni suurim teoreetiline tihedus (DR), kulumiskihi paksus ja katserajalt võetud proovikehadest määratud sõelkõver;

| 6.1.3 | tihendamise meetod (nt rulli tüüp, rulli mass, ülesõitude arv); |
| --- | --- |

6.1.3

tihendamise meetod (nt rulli tüüp, rulli mass, ülesõitude arv);

| 6.1.4 | segu temperatuur, välisõhu temperatuur ja tuule kiirus pinna laotamise ajal; |
| --- | --- |

6.1.4

segu temperatuur, välisõhu temperatuur ja tuule kiirus pinna laotamise ajal;

| 6.1.5 | pinna laotamise kuupäev ja töö teostaja; |
| --- | --- |

6.1.5

pinna laotamise kuupäev ja töö teostaja;

| 6.1.6 | kõigi katsete või vähemalt viimase katse tulemus, mis sisaldab järgmist:






  6.1.6.1 | iga proovikeha jäävpoorsus; |
| --- | --- | --- |

6.1.6

kõigi katsete või vähemalt viimase katse tulemus, mis sisaldab järgmist:

6.1.6.1

iga proovikeha jäävpoorsus;

| 6.1.6.2 | asukohad katsealal, kust võeti proovikehad poorsuse mõõtmiseks; |
| --- | --- |

6.1.6.2

asukohad katsealal, kust võeti proovikehad poorsuse mõõtmiseks;

| 6.1.6.3 | iga proovikeha helineeldumistegur (kui on mõõdetud); välja tuua iga üksiku proovi tulemused igas sagedusalas, samuti üldine keskmine; |
| --- | --- |

6.1.6.3

iga proovikeha helineeldumistegur (kui on mõõdetud); välja tuua iga üksiku proovi tulemused igas sagedusalas, samuti üldine keskmine;

| 6.1.6.4 | asukohad katsealal, kust võeti proovid neeldumise mõõtmiseks; |
| --- | --- |

6.1.6.4

asukohad katsealal, kust võeti proovid neeldumise mõõtmiseks;

| 6.1.6.5 | tekstuuri sügavus koos katsete arvu ja standardhälbega; |
| --- | --- |

6.1.6.5

tekstuuri sügavus koos katsete arvu ja standardhälbega;

| 6.1.6.6 | punktide 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohaselt katsete eest vastutav asutus ja kasutatud seadmete liik; |
| --- | --- |

6.1.6.6

punktide 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohaselt katsete eest vastutav asutus ja kasutatud seadmete liik;

| 6.1.6.7 | katse(te) kuupäev(ad) ja katserajalt proovide võtmise kuupäev. |
| --- | --- |

6.1.6.7

katse(te) kuupäev(ad) ja katserajalt proovide võtmise kuupäev.

6.2   Pinnal läbiviidud sõiduki mürataseme katsete dokumentatsioon

Sõiduki mürataseme katset/katseid kirjeldavas dokumendis näidatakse, kas käesoleva standardi kõik nõuded olid täidetud või mitte. Tuleb viidata punktile 6.1 vastavale dokumendile, mis sisaldab seda tõendavaid tulemusi.

---

(1)  ISO 10844:1994.

---

5. LISA

KATSEMENETLUS MÄRJA PINNAGA HAARDUMISE MÕÕTMISEKS

1.   ÜLDISED KATSETINGIMUSED

1.1   Katseraja omadused

Katserada peab olema tiheda asfaltkattega, mille kalle üheski suunas ei tohi olla suurem kui 2 %. Selle vanus, koostis ja kulumine peab olema ühesugune ning sellel ei tohi olla lahtisi materjaliosakesi ega võõrladestisi. Kildude maksimaalne suurus peab olema 10 mm (lubatud hälve 8–13 mm) ja ASTM E-965-s määratletud mõõtmismeetodi abil mõõdetud liiva sügavus peab olema 0,7 ± 0,3 mm.

Niisutatud katseraja pinnahõõrdumise arvväärtuse kindlaksmääramiseks tuleb kasutada ühte järgmistest meetoditest:

| 1.1.1 | Standardse võrdlusrehvi kasutamise meetod
  Kui kasutatakse standardse võrdlusrehvi meetodit ja punktis 2.1 osutatud meetodit, peab keskmine pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus olema 0,6 ja 0,8 vahel. Mõõdetud väärtusi korrigeeritakse temperatuuri mõju suhtes järgmiselt:
  keskmise pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus = keskmise pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus (mõõdetud) + 0,003 · 5(t – 20),
  kus „t” on katseraja niisutatud pealispinna temperatuur Celsiuse kraadides.
  Katse läbiviimisel kasutatud sõidurajad ja katseraja pikkus peavad olema samad nagu märja pinnaga haardumise katse puhul. |
| --- | --- |

1.1.1

Standardse võrdlusrehvi kasutamise meetod

Kui kasutatakse standardse võrdlusrehvi meetodit ja punktis 2.1 osutatud meetodit, peab keskmine pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus olema 0,6 ja 0,8 vahel. Mõõdetud väärtusi korrigeeritakse temperatuuri mõju suhtes järgmiselt:

keskmise pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus = keskmise pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus (mõõdetud) + 0,003 · 5(t – 20),

kus „t” on katseraja niisutatud pealispinna temperatuur Celsiuse kraadides.

Katse läbiviimisel kasutatud sõidurajad ja katseraja pikkus peavad olema samad nagu märja pinnaga haardumise katse puhul.

| 1.1.2 | Briti pendlinumbri (BPN) katsemeetod
  Niisutatud katseraja keskmine briti pendlinumber (BPN), mõõdetud Ameerika Testimise ja Materjalide Ühingu (ASTM) standardis 303-93 (uuesti kinnitatud 1998. aastal) kirjeldatud meetodi kohaselt ja kasutades ASTMi standardis E 501 94 määratletud patja, peab pärast temperatuurkorrektsiooni olema 40 ja 60 vahel. Kui pendli valmistaja ei ole andnud soovitusi temperatuurkorrektsiooniks, võib kasutada järgmist valemit:
  BPN = BPN (mõõdetud väärtus) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1,
  kus „t” on katseraja niisutatud pealispinna temperatuur Celsiuse kraadides.
  Märja pinnaga haardumise katseks kasutatud katseraja sõiduradades tuleb BPN-i mõõta 10-meetriste intervallidega sõiduraja pikisuunas. BPN-i tuleb mõõta 5 korda igas punktis ning BPN-i keskmiste väärtuste variatsioonikordaja ei tohi olla suurem kui 10 %. |
| --- | --- |

1.1.2

Briti pendlinumbri (BPN) katsemeetod

Niisutatud katseraja keskmine briti pendlinumber (BPN), mõõdetud Ameerika Testimise ja Materjalide Ühingu (ASTM) standardis 303-93 (uuesti kinnitatud 1998. aastal) kirjeldatud meetodi kohaselt ja kasutades ASTMi standardis E 501 94 määratletud patja, peab pärast temperatuurkorrektsiooni olema 40 ja 60 vahel. Kui pendli valmistaja ei ole andnud soovitusi temperatuurkorrektsiooniks, võib kasutada järgmist valemit:

BPN = BPN (mõõdetud väärtus) + 0,34 · t – 0,0018 · t2 – 6,1,

kus „t” on katseraja niisutatud pealispinna temperatuur Celsiuse kraadides.

Märja pinnaga haardumise katseks kasutatud katseraja sõiduradades tuleb BPN-i mõõta 10-meetriste intervallidega sõiduraja pikisuunas. BPN-i tuleb mõõta 5 korda igas punktis ning BPN-i keskmiste väärtuste variatsioonikordaja ei tohi olla suurem kui 10 %.

| 1.1.3 | Tüübikinnitusasutus kontrollib katseraja omadusi katsearuannete tõendusmaterjali põhjal. |
| --- | --- |

1.1.3

Tüübikinnitusasutus kontrollib katseraja omadusi katsearuannete tõendusmaterjali põhjal.

1.2   Niisutamise tingimused

Katserada võib niisutada selle kõrvalt või katsesõidukisse või haagisesse sisseehitatud niisutussüsteemi abil.

Kui kasutatakse katseraja kõrvalt niisutamist, tuleb katseraja pinda kasta vähemalt pool tundi enne katse läbiviimist, et pinna ja vee temperatuur ühtlustuksid. Katseraja kõrvalt niisutamist tuleks jätkata kogu katse läbiviimise aja jooksul.

Vee sügavus peab olema vahemikus 0,5 mm – 1,5 mm.

1.3   Tuul ei tohi pinna niisutamist segada (tuulekaitsete kasutamine on lubatud).

Niisutatud pinna temperatuur peab olema 5 °C ja 35 °C vahel ega tohi katse jooksul muutuda rohkem kui 10 °C.

2.   KATSE LÄBIVIIMINE

Võrreldava märja pinnaga haardumise tõhususe kindlaksmääramiseks kasutatakse:

| a) | haagist või eriotstarbelist rehvide katsetamiseks ettenähtud katsesõidukit või |
| --- | --- |

a)

haagist või eriotstarbelist rehvide katsetamiseks ettenähtud katsesõidukit või

| b) | massitootmises olevat reisijate veoks ettenähtud sõidukit (M1-kategooria, nagu see on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) dokumendis TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega Amend.4). |
| --- | --- |

b)

massitootmises olevat reisijate veoks ettenähtud sõidukit (M1-kategooria, nagu see on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) dokumendis TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega Amend.4).

2.1   Menetlus, mille puhul kasutatakse haagist või rehvide katsetamiseks mõeldud eriotstarbelist katsesõidukit

2.1.1   Haagis koos seda pukseeriva sõidukiga või rehvide katsetamiseks mõeldud katsesõiduk peavad vastama järgmistele nõuetele:

| 2.1.1.1 | kõnealused sõidukid peavad suutma saavutada katsekiiruse ülempiiri, milleks on 67 km/h ning säilitama nõutud katsekiiruse 65 ± 2 km/h pidurdusjõu maksimaalse taseme rakendamise tingimustes; |
| --- | --- |

2.1.1.1

kõnealused sõidukid peavad suutma saavutada katsekiiruse ülempiiri, milleks on 67 km/h ning säilitama nõutud katsekiiruse 65 ± 2 km/h pidurdusjõu maksimaalse taseme rakendamise tingimustes;

| 2.1.1.2 | kõnealused sõidukid peavad olema varustatud teljega, millele üheks katsepositsiooniks saab kinnitada vajaliku hüdraulilise piduri koos vedukist käitatava ajamiga. Pidurisüsteem peab suutma tekitada pidurdusmomendi, mis on piisav kõikide katsetatavate rehvimõõtude ja koormuste jaoks vajaliku pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

2.1.1.2

kõnealused sõidukid peavad olema varustatud teljega, millele üheks katsepositsiooniks saab kinnitada vajaliku hüdraulilise piduri koos vedukist käitatava ajamiga. Pidurisüsteem peab suutma tekitada pidurdusmomendi, mis on piisav kõikide katsetatavate rehvimõõtude ja koormuste jaoks vajaliku pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse saavutamiseks;

| 2.1.1.3 | kõnealused sõidukid peavad suutma säilitada katserehviga varustatud ratta pikisuunangu ja külgkalde kogu katse jooksul piirides ± 0,5° võrreldes koormatud katserehvi staatilise näitajaga; |
| --- | --- |

2.1.1.3

kõnealused sõidukid peavad suutma säilitada katserehviga varustatud ratta pikisuunangu ja külgkalde kogu katse jooksul piirides ± 0,5° võrreldes koormatud katserehvi staatilise näitajaga;

| 2.1.1.4 | kui kasutatakse haagist, siis peab veduki ja haagise vaheline mehaaniline haakeseade tagama, et pidurdusjõudu mõõtvat andurit sisaldav vedukiga ühendatud haagise tiisel või tiisli osa oleks horisontaalne või selle esiots kalduks maksimaalselt 5° allapoole. Haagise telje keskjoone pikikaugus haakeseadme keskjoonest peab olema vähemalt kümme korda suurem haakeseadme kõrgusest; |
| --- | --- |

2.1.1.4

kui kasutatakse haagist, siis peab veduki ja haagise vaheline mehaaniline haakeseade tagama, et pidurdusjõudu mõõtvat andurit sisaldav vedukiga ühendatud haagise tiisel või tiisli osa oleks horisontaalne või selle esiots kalduks maksimaalselt 5° allapoole. Haagise telje keskjoone pikikaugus haakeseadme keskjoonest peab olema vähemalt kümme korda suurem haakeseadme kõrgusest;

| 2.1.1.5 | kui sõiduk on varustatud katseraja niisutussüsteemiga, siis selle veedüüs(id) peab/peavad tagama, et veekile laius ületaks pidevalt vähemalt 25 mm võrra rehvi ja katseraja kontaktpinna laiuse. Düüs(id) peab/peavad olema suunatud 20–30° allapoole ja vesi puudutama katseraja pinda 250–450 mm eespool rehvi ja katseraja kontaktpinna tsentrit. Düüsi(de) kõrgus peab olema vähemalt 25 mm või minimaalselt piisav katserajal olevate mis tahes takistuste vältimiseks, kuid ei tohi ületada 100 mm. Vee etteande kiirus peab tagama veekile paksuse 0,5–1,5 mm ning ei tohi muutuda kogu katse kestel rohkem kui ± 10 %. Panna tähele, et tavaline vee etteande kiirus katseteks 65 km/h juures on 18 ls–1 katseraja niisutatud osa laiuse iga meetri kohta.
  Süsteem peab suutma tagada, et rehvi ja rehvi ees oleva katseraja pind oleksid märjad enne pidurdamise alustamist ning kogu katse ajal. |
| --- | --- |

2.1.1.5

kui sõiduk on varustatud katseraja niisutussüsteemiga, siis selle veedüüs(id) peab/peavad tagama, et veekile laius ületaks pidevalt vähemalt 25 mm võrra rehvi ja katseraja kontaktpinna laiuse. Düüs(id) peab/peavad olema suunatud 20–30° allapoole ja vesi puudutama katseraja pinda 250–450 mm eespool rehvi ja katseraja kontaktpinna tsentrit. Düüsi(de) kõrgus peab olema vähemalt 25 mm või minimaalselt piisav katserajal olevate mis tahes takistuste vältimiseks, kuid ei tohi ületada 100 mm. Vee etteande kiirus peab tagama veekile paksuse 0,5–1,5 mm ning ei tohi muutuda kogu katse kestel rohkem kui ± 10 %. Panna tähele, et tavaline vee etteande kiirus katseteks 65 km/h juures on 18 ls–1 katseraja niisutatud osa laiuse iga meetri kohta.

Süsteem peab suutma tagada, et rehvi ja rehvi ees oleva katseraja pind oleksid märjad enne pidurdamise alustamist ning kogu katse ajal.

2.1.2   Katse läbiviimine

2.1.2.1   Katserehv tuleb puhastada vormijälgedest, mis võivad katset mõjutada.

2.1.2.2   Rehv paigaldatakse valmistaja poolt tüübikinnitustaotluses määratud katseveljele ja pumbatakse rehvirõhuni 180 kPa standardse võrdlusrehvi ja standardkoormuse rehvi puhul ning rehvirõhuni 220 kPa tugevdatud või „extra-load” rehvi puhul.

2.1.2.3   Rehvi hoitakse vähemalt kaks tundi katseraja juures, et selle temperatuur ühtlustuks ümbritseva katseala temperatuuriga. Temperatuuride ühtlustamise ajal ei tohi rehv(id) olla päikese käes.

2.1.2.4   Rehv tuleb koormata kuni:

| a) | 445–508 kg standardse võrdlusrehvi meetodi kasutamisel ja |
| --- | --- |

a)

445–508 kg standardse võrdlusrehvi meetodi kasutamisel ja

| b) | 70–80 %-ni rehvi koormusindeksile vastavast koormuse väärtusest kõikidel muudel juhtudel. |
| --- | --- |

b)

70–80 %-ni rehvi koormusindeksile vastavast koormuse väärtusest kõikidel muudel juhtudel.

2.1.2.5   Veidi enne katsetamist tuleb pidurdustõhususe katseprogrammi läbiviimiseks kasutataval katseraja osal läbi viia vähemalt kümme pidurduskatset, kasutades rehvi, mida katseprogrammis ei kasutata.

2.1.2.6   Vahetult enne katsetamist tuleb kontrollida ja vajaduse korral reguleerida rehvirõhku, et see vastaks punktis 2.1.2.2 esitatud väärtustele.

2.1.2.7   Katsekiirus peab olema 63 km/h ja 67 km/h vahel ning see tuleb säilitada nendes piirides kogu katsesõidu ajal.

2.1.2.8   Iga katseseeria suund peab olema sama ning katserehvi puhul peab suund olema sama kui võrdlusrehvil, millega tema tõhusust võrreldakse.

2.1.2.9   Katsevelgede pidureid tuleb rakendada nii, et pidurduse tippjõud saavutatakse 0,2–0,5 sekundi jooksul alates pidurdamise alustamisest.

2.1.2.10   Enne uue rehvi katsetamist tuleb sellega teha kaks proovikatset. Neid katseid võib kasutada salvestusseadmete töökorras oleku kontrollimiseks, kuid saadud tulemusi ei võeta pidurdustõhususe hindamisel arvesse.

2.1.2.11   Iga rehvi pidurdustõhususe hindamisel, kui selleks kasutatakse võrdlemist standardse võrdlusrehvi pidurdustõhususega, tuleb pidurduskatset alustada katseraja sama sõidurea samast punktist.

2.1.2.12   Katseskeem peaks olema järgmine:

R1 – T – R2,

kus:

R1 on standardse võrdlusrehviga tehtud esialgne katse, R2 on standardse võrdlusrehviga tehtud korduskatse ja T on hinnatava kandidaatrehviga tehtud katse.

Enne standardse võrdlusrehviga tehtavat korduskatset võib katsetada kuni kolme kandidaatrehvi, näiteks:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2.

2.1.2.13   Pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse keskmine väärtus tuleb välja arvutada vähemalt kuue kehtiva tulemuse põhjal.

Et tulemus oleks kehtiv, peab variatsioonikordaja, mis saadakse standardhälbe jagamisel keskmise tulemusega ja väljendatakse protsendina, jääma 5 % piiresse. Kui standardse võrdlusrehvi korduskatsega ei suudeta seda saavutada, tuleb kandidaatrehvi(de) see hindamine kõrvale jätta ning katsemenetlust tuleb korrata.

2.1.2.14   Kasutades iga katsesõiduseeria pidurdusjõu koefitsientide tippväärtuste keskmist väärtust:

kui katse toimub skeemi R1 – T – R2 kohaselt, saadakse standardse võrdlusrehvi pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus, mida kasutatakse kandidaatrehvi pidurdustõhususe võrdlemisel, järgmiselt:

(R1 + R2)/2,

kus:

R1 on standardse võrdlusrehviga tehtud esimese katsesõiduseeria keskmine pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus ja R2 on standardse võrdlusrehviga tehtud teise katsesõiduseeria keskmine pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus.

Kui katse toimub skeemi R1 – T1 – T2 – R2 kohaselt, saadakse standardse võrdlusrehvi pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus järgmiselt:

| | 2/3 R1 + 1/3 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T1
  ja |
| --- | --- |

2/3 R1 + 1/3 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T1

ja

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T2. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T2.

Kui katse toimub skeemi R1 – T1 – T2 – T3 – R2 kohaselt, saadakse standardse võrdlusrehvi pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus järgmiselt:

| | 3/4 R1 + 1/4 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T1, |
| --- | --- |

3/4 R1 + 1/4 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T1,

| | (R1 + R2)/2 võrdlemisel kandidaatrehviga T2
  ja |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 võrdlemisel kandidaatrehviga T2

ja

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T3. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T3.

2.1.2.15   Haardetegur märjal pinnal (G) arvutatakse järgmiselt:

Formula

2.2   Standardse sõiduki menetlus

2.2.1   Sõiduk peab olema standardne M1-kategooria sõiduk, mis on suuteline arendama kiirust vähemalt 90 km/h ja on varustatud mitteblokeeriva pidurdussüsteemiga (ABS).

2.2.1.1   Sõiduk ei tohi olla muudetud, välja arvatud muudatused, mis:

| a) | võimaldavad kasutada ratta- ja rehvimõõtude suuremat valikut; |
| --- | --- |

a)

võimaldavad kasutada ratta- ja rehvimõõtude suuremat valikut;

| b) | võimaldavad kasutusel oleva piduri tööd mehhaaniliselt (sealhulgas hüdrauliliselt, elektriliselt või pneumaatiliselt) juhtida. Süsteemi võidakse juhtida automaatselt signaalide abil, mida edastavad katseraja sisse või kõrvale paigutatud seadmed. |
| --- | --- |

b)

võimaldavad kasutusel oleva piduri tööd mehhaaniliselt (sealhulgas hüdrauliliselt, elektriliselt või pneumaatiliselt) juhtida. Süsteemi võidakse juhtida automaatselt signaalide abil, mida edastavad katseraja sisse või kõrvale paigutatud seadmed.

2.2.2   Katse läbiviimine

2.2.2.1   Katserehv tuleb puhastada vormijälgedest, mis võivad katset mõjutada.

2.2.2.2   Rehv paigaldatakse tootja poolt tüübikinnitustaotluses määratud mõõteveljele ja pumbatakse kõikidel juhtudel rõhuni 220 kPa.

2.2.2.3   Rehvi hoitakse vähemalt kaks tundi katseraja juures, et selle temperatuur ühtlustuks ümbritseva katseala temperatuuriga. Temperatuuride ühtlustamise ajal ei tohi rehv(id) olla päikese käes.

2.2.2.4   Rehvi staatiline koormus peab olema:

| a) | 381–572 kg standardse võrdlusrehvi kasutamisel ja |
| --- | --- |

a)

381–572 kg standardse võrdlusrehvi kasutamisel ja

| b) | 60–90 % rehvi koormusindeksile vastavast koormuse väärtusest kõikidel muudel juhtudel. |
| --- | --- |

b)

60–90 % rehvi koormusindeksile vastavast koormuse väärtusest kõikidel muudel juhtudel.

Sama telje rehvide koormuse varieerumine peab olema selline, et väiksema koormusega rehvi koormus ei oleks vähem kui 90 % enam koormatud rehvi koormusest.

2.2.2.5   Veidi enne katsetamist tuleb pidurdustõhususe katseprogrammi läbiviimiseks kasutataval katseraja osal läbi viia vähemalt kümme pidurduskatset kiirusel 90 km/h kuni 20 km/h, kasutades selleks rehve, mida katseprogrammis ei kasutata.

2.2.2.6   Vahetult enne katsetamist tuleb kontrollida ja vajaduse korral reguleerida rehvirõhku, et see vastaks punktis 2.2.2.2 esitatud väärtustele.

2.2.2.7   Alustades algukiiruselt 87 km/h kuni 83 km/h, tuleb rakendada kasutatava piduri juhtseadisele konstantset jõudu, mis on piisav sõiduki kõikidel ratastel ABS-i käivitamiseks ja mis annab sõidukile stabiilse aeglustuse enne kiirust 80 km/h, ning seda jõudu tuleb hoida kuni sõiduki peatumiseni.

Pidurduskatse ajal peab käsijuhtimisega ülekanne olema lahutatud või automaatülekanne seatud neutraalasendisse.

2.2.2.8   Iga katseseeria puhul peab katsesuund olema sama ning katserehvi puhul peab suund olema sama kui standardsel võrdlusrehvil, millega tema tõhusust võrreldakse.

2.2.2.9   Enne uue rehvi katsetamist tuleb sellega teha kaks proovikatset. Neid katseid võib kasutada salvestusseadmete töökorras oleku kontrollimiseks, kuid saadud tulemusi ei võeta pidurdustõhususe hindamisel arvesse.

2.2.2.10   Iga rehvi pidurdustõhususe hindamisel, kui selleks kasutatakse võrdlemist standardse võrdlusrehvi pidurdustõhususega, tuleb pidurduskatset alustada katseraja sama sõidurea samast punktist.

2.2.2.11   Katseskeem peaks olema järgmine:

R1 – T – R2,

kus:

R1 on standardse võrdlusrehviga tehtud esialgne katse, R2 on standardse võrdlusrehviga tehtud korduskatse ja T on hinnatava kandidaatrehviga tehtud katse.

Enne standardse võrdlusrehviga tehtavat korduskatset võib katsetada maksimaalselt kolme kandidaatrehvi, näiteks:

R1 – T1 – T2 – T3 – R2.

2.2.2.12   Keskmine stabiliseerunud aeglustus 80 km/h ja 20 km/h vahel arvutatakse välja vähemalt standardse võrdlusrehvi kolme kehtiva tulemuse põhjal ja kandidaatrehvi kuue kehtiva tulemuse põhjal.

Keskmine stabiliseerunud aeglustus on:

keskmine stabiliseerunud aeglustus = 231,48/S

kus:

S on keskmine stabiliseerunud aeglustus 80 km/h ja 20 km/h vahel.

Et tulemus oleks kehtiv, peab variatsioonikordaja, mis saadakse standardhälbe jagamisel keskmise tulemusega ja väljendatakse protsendina, jääma 3 % piiresse. Kui seda ei suudeta saavutada standardse võrdlusrehvi korduskatsega, tuleb kõnesolev kandidaatrehvi(de) hindamine kõrvale jätta ning kogu katsemenetlust korrata.

Välja arvutatud keskmiste stabiliseerunud aeglustuste väärtuste keskmine tuleb kindlaks määrata iga katsesõiduseeria kohta.

2.2.2.13   Kasutades iga katsesõiduseeria keskmiste stabiliseerunud aeglustuste keskmist väärtust:

kui katse toimub skeemi R1 – T – R2 kohaselt, saadakse kandidaatrehvi pidurdustõhususe võrdlemiseks kasutatav standardse võrdlusrehvi keskmine stabiliseerunud aeglustus järgmiselt:

(R1 + R2)/2,

kus:

R1 on standardse võrdlusrehviga tehtud esimese katsesõiduseeria keskmine stabiliseerunud aeglustus ja R2 on standardse võrdlusrehviga tehtud teise katsesõiduseeria keskmine stabiliseerunud aeglustus.

Kui katse toimub skeemi R1 – T1 – T2 – R2 kohaselt, saadakse standardse võrdlusrehvi keskmine stabiliseerunud aeglustus järgmiselt:

| | 2/3 R1 + 1/3 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T1
  ja |
| --- | --- |

2/3 R1 + 1/3 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T1

ja

| | 1/3 R1 + 2/3 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T2. |
| --- | --- |

1/3 R1 + 2/3 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T2.

Kui katse toimub skeemi R1 – T1 – T2 – T3 kohaselt, saadakse standardse võrdlusrehvi keskmine stabiliseerunud aeglustus järgmiselt:

| | 3/4 R1 + 1/4 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T1, |
| --- | --- |

3/4 R1 + 1/4 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T1,

| | (R1 + R2)/2 võrdlemisel kandidaatrehviga T2
  ja |
| --- | --- |

(R1 + R2)/2 võrdlemisel kandidaatrehviga T2

ja

| | 1/4 R1 + 3/4 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T3. |
| --- | --- |

1/4 R1 + 3/4 R2 võrdlemisel kandidaatrehviga T3.

2.2.2.14   Haardetegur märjal pinnal (G) arvutatakse järgmiselt:

Formula

2.2.2.15   Kui kandidaatrehve ei ole võimalik paigaldada samale sõidukile, millele on paigaldatud standardsed võrdlusrehvid, näiteks rehvimõõdu, nõutud koormuse mittesaavutamise jms tõttu, tuleb võrdluse tegemiseks kasutada vahepealseid rehve, edaspidi nimetatud „kontrollrehvideks”, ja kahte erinevat sõidukit. Ühele sõidukile peab saama paigaldada standardset võrdlusrehvi ja kontrollrehvi ja teisele sõidukile peab saama paigaldada kontrollrehvi ja kandidaatrehvi.

2.2.2.15.1   Kontrollrehvi haardetegur märjal pinnal standardse võrdlusrehvi suhtes (G1) ja kandidaatrehvi haardetegur märjal pinnal kontrollrehvi suhtes (G2) määratakse kindlaks vastavalt punktides 2.2.2.1 ja 2.2.2.15 kirjeldatud menetlustele.

Kandidaatrehvi haardetegur märjal pinnal standardse võrdlusrehvi suhtes leitakse kahe saadud teguri abil järgmiselt: G1 × G2.

2.2.2.15.2   Kõikide katsete puhul tuleb kasutada sama katseraja sama osa, samuti peavad välistingimused olema võrreldavad, näiteks ei tohi niisutatud katseraja pinnatemperatuur muutuda rohkem kui ± 5 °C. Kõik katsed tuleb teha samal päeval.

2.2.2.15.3   Standardse võrdlusrehvi ja kandidaatrehvi võrdlemiseks tuleb kasutada samu kontrollrehve ja need peavad olema samades ratta positsioonides.

2.2.2.15.4   Katseteks kasutatud kontrollrehve tuleb pärast katseid hoida standardsete võrdlusrehvidega samades tingimustes, mis vastavad ASTM standardile E 1136-93 (uuesti kinnitatud 1998. aastal).

2.2.2.15.5   Standardsed võrdlusrehve ja kontrollrehve ei tohi kasutada, kui need on ebaühtlaselt kulunud, vigastatud või kui nende talitlusvõime näib olevat halvenenud.

Liide

Katsearuanne

(märja pinnaga haardumine)

1. OSA –   ARUANNE

1.   Tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus: ...

2.   Taotluse esitaja nimi ja aadress: ...

3.   Katsearuanne nr: ...

4.   Tootja ja mark või kaubanduslik kirjeldus: ...

5.   Rehviklass (C1, C2 või C3): ...

6.   Kasutusliik: ...

7.   Haardetegur märjal pinnal standardse võrdlusrehviga võrreldes vastavalt punktidele 2.1.2.15 või 2.2.2.15: ...

8.   Märkused (kui neid on): ...

9.   Kuupäev: ...

10.   Allkiri: ...

2. OSA –   KATSEANDMED

1.   Katse läbiviimise kuupäev: ...

2.   Katsesõiduk (mark, mudel, aasta, muutmised jms või haagise tunnused): ...

...

3.   Katseraja asukoht: ...

3.1.   Katseraja omadused: ...

3.2.   Välja andnud: ...

3.3.   Sertifitseerimismeetod: ...

4.   Katserehvide kirjeldus: ...

4.1.   Rehvimõõtude tähistused ja ekspluatatsioonikirjeldus: ...

4.2.   Rehvi mark või kaubanduslik kirjeldus: ...

4.3.   Rehvi baasrõhk: kPa ...

4.4.   Katseandmed:

| Rehv | Standardne võrdlusrehv | Kandidaatrehv | Kontrollrehv |
| --- | --- | --- | --- |
| Katserehvi koormus (kg) | | | |
| Vee sügavus (mm)
  (0,5–1,5 mm) | | | |
| Niisutatud katseraja keskmine temperatuur (°C)
  (5–35 °C) | | | |

Rehv

Standardne võrdlusrehv

Kandidaatrehv

Kontrollrehv

Katserehvi koormus (kg)

Vee sügavus (mm)

(0,5–1,5 mm)

Niisutatud katseraja keskmine temperatuur (°C)

(5–35 °C)

4.5.   Katsevelje laiuse kood: ...

4.6.   Temperatuurianduri liik: ...

4.7.   Standardse võrdlusrehvi kirjeldus: ...

5.   Kehtivad katsetulemused:

| Sõit nr | Katsekiirus
  (km/h) | Sõidusuund | Standardne võrdlusrehv | Kandidaatrehv | Kontrollrehv | Pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus | Keskmine stabiliseerunud aeglustus | Haardetegur märjal pinnal
  (G) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | | |

Sõit nr

Katsekiirus

(km/h)

Sõidusuund

Standardne võrdlusrehv

Kandidaatrehv

Kontrollrehv

Pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus

Keskmine stabiliseerunud aeglustus

Haardetegur märjal pinnal

(G)

Märkused

1

2

3

4

5

6

7

8

---