# Az Európai Unió L 217/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 217 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. augusztus 13. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 217

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. augusztus 13.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 805/2008/EK rendelete (2008. augusztus 7.) a 437/2004/EK rendelettel a Norvégiából származó nagy szivárványos pisztráng behozatalára kivetett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezéséről | 1 |
| | | A Bizottság 806/2008/EK rendelete (2008. augusztus 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 10 |
| | * | A Bizottság 807/2008/EK rendelete (2008. augusztus 12.) az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1913/2006/EK rendeletnek a borágazat ügyleti tényei tekintetében történő módosításáról | 12 |
| | * | A Bizottság 808/2008/EK rendelete (2008. augusztus 11.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott, nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról | 14 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 805/2008/EK rendelete (2008. augusztus 7.) a 437/2004/EK rendelettel a Norvégiából származó nagy szivárványos pisztráng behozatalára kivetett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezéséről

1

A Bizottság 806/2008/EK rendelete (2008. augusztus 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

10

*

A Bizottság 807/2008/EK rendelete (2008. augusztus 12.) az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1913/2006/EK rendeletnek a borágazat ügyleti tényei tekintetében történő módosításáról

12

*

A Bizottság 808/2008/EK rendelete (2008. augusztus 11.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott, nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

14

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/664/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. augusztus 8.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének 2. b) pontjától és 9. cikkétől való eltérés iránti kérelemről szóló 2005/294/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 4252. számú dokumentummal történt) | 16 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/664/EK

*

A Bizottság határozata (2008. augusztus 8.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének 2. b) pontjától és 9. cikkétől való eltérés iránti kérelemről szóló 2005/294/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2008) 4252. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 4252. számú dokumentummal történt)

16

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2008/665/KKBP határozata (2008. június 9.) az Európai Unió és az Albán Köztársaság között az Albán Köztársaságnak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletében (EUFOR Tchad/RCA művelet) történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről | 18 |
| Megállapodás az Európai Unió és az Albán Köztársaság között az Albán Köztársaságnak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletében (EUFOR Tchad/RCA művelet) történő részvételről | 19 |
| | * | A Tanács 2008/666/KKBP határozata (2008. július 24.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás megkötéséről | 23 |
| Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-misszójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről | 24 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2008/665/KKBP határozata (2008. június 9.) az Európai Unió és az Albán Köztársaság között az Albán Köztársaságnak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletében (EUFOR Tchad/RCA művelet) történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

18

Megállapodás az Európai Unió és az Albán Köztársaság között az Albán Köztársaságnak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletében (EUFOR Tchad/RCA művelet) történő részvételről

19

*

A Tanács 2008/666/KKBP határozata (2008. július 24.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

23

Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-misszójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről

24

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 13.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 217/1

---

A TANÁCS 805/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 7.)

a 437/2004/EK rendelettel a Norvégiából származó nagy szivárványos pisztráng behozatalára kivetett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 437/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Norvégiából származó nagy szivárványos pisztráng (a továbbiakban: esetenként pisztráng, vagy az alábbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termék) behozatalára. A végleges vámot országos értékvámként 19,9 %-os mértékben szabták ki (a továbbiakban: a jelenlegi intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 437/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Norvégiából származó nagy szivárványos pisztráng (a továbbiakban: esetenként pisztráng, vagy az alábbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termék) behozatalára. A végleges vámot országos értékvámként 19,9 %-os mértékben szabták ki (a továbbiakban: a jelenlegi intézkedések).

2.   Felülvizsgálati kérelem és az eljárás megindítása

| (2) | A Bizottsághoz 2007. március 12-én az alaprendelet alapján a nagy szivárványos pisztráng termelésével és exportjával foglalkozó több gazdasági szereplő, név szerint a Sjøtroll Havbruk AS, a Lerøy Fossen AS, a Firda Sjøfarmer AS, a Coast Seafood AS, a Hallvard Leroy AS és a Sirena Norway AS (a továbbiakban: a kérelmezők) részleges időközi felülvizsgálati kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz 2007. március 12-én az alaprendelet alapján a nagy szivárványos pisztráng termelésével és exportjával foglalkozó több gazdasági szereplő, név szerint a Sjøtroll Havbruk AS, a Lerøy Fossen AS, a Firda Sjøfarmer AS, a Coast Seafood AS, a Hallvard Leroy AS és a Sirena Norway AS (a továbbiakban: a kérelmezők) részleges időközi felülvizsgálati kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésének értelmében.

| (3) | A kérelmezők nyilvánvaló bizonyítékot nyújtottak be arról, hogy az intézkedések alapja megváltozott, és ezek a változások tartós jellegűek. A kérelmezők azt állították és erről nyilvánvaló bizonyítékot nyújtottak be, hogy a Közösség piacára irányuló export során alkalmazott áraik jelentősen emelkedtek, lényegesen nagyobb mértékben, mint a norvég belföldi árak és termelési költségek. A kérelmezők azt állították továbbá, hogy ennek következtében a dömping jelentősen a hatályos intézkedések szintje alá csökkent és az intézkedések jelenlegi szinten való fenntartása már nem szükséges a dömping ellensúlyozásához. Ez a bizonyíték elegendőnek minősült ahhoz, hogy indokolja az eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmezők nyilvánvaló bizonyítékot nyújtottak be arról, hogy az intézkedések alapja megváltozott, és ezek a változások tartós jellegűek. A kérelmezők azt állították és erről nyilvánvaló bizonyítékot nyújtottak be, hogy a Közösség piacára irányuló export során alkalmazott áraik jelentősen emelkedtek, lényegesen nagyobb mértékben, mint a norvég belföldi árak és termelési költségek. A kérelmezők azt állították továbbá, hogy ennek következtében a dömping jelentősen a hatályos intézkedések szintje alá csökkent és az intézkedések jelenlegi szinten való fenntartása már nem szükséges a dömping ellensúlyozásához. Ez a bizonyíték elegendőnek minősült ahhoz, hogy indokolja az eljárás megindítását.

| (4) | Ennek megfelelően a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság 2007. május 15-én egy értesítésnek (3) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével megindította a Norvégiából származó, nagy szivárványos pisztráng behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálatot, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(4)

Ennek megfelelően a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság 2007. május 15-én egy értesítésnek (3) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével megindította a Norvégiából származó, nagy szivárványos pisztráng behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálatot, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

| (5) | A felülvizsgálat hatálya a dömping vonatkozásaira korlátozódott annak felmérése érdekében, hogy a jelenlegi intézkedések fenntartása, megszüntetése vagy módosítása szükséges-e. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálat hatálya a dömping vonatkozásaira korlátozódott annak felmérése érdekében, hogy a jelenlegi intézkedések fenntartása, megszüntetése vagy módosítása szükséges-e.

3.   Az eljárásban érintett felek

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesített minden ismert norvégiai exportőrt/termelőt, minden ismerten érintett olyan kereskedőt, importőrt és szövetséget, amelyek érintettsége ismert volt, valamint a Norvég Királyság képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesített minden ismert norvégiai exportőrt/termelőt, minden ismerten érintett olyan kereskedőt, importőrt és szövetséget, amelyek érintettsége ismert volt, valamint a Norvég Királyság képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.

4.   Minta összeállítása

| (7) | A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontja szerint a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintát alkalmaz. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontjának i. alpontja szerinti felhívásra 298 vállalat, amelyek a vizsgált időszakban használatban lévő termelési engedélyek több mit 70 %-át képviselték, küldte el a kért információkat a meghatározott határidőn belül. Ezek közül 123 vállalat exportált, illetve termelt nagy szivárványos pisztrángot. Az export közvetlenül vagy közvetve, kapcsolt vállalatként működő vagy független kereskedőkön keresztül történt. |
| --- | --- |

(7)

A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontja szerint a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintát alkalmaz. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontjának i. alpontja szerinti felhívásra 298 vállalat, amelyek a vizsgált időszakban használatban lévő termelési engedélyek több mit 70 %-át képviselték, küldte el a kért információkat a meghatározott határidőn belül. Ezek közül 123 vállalat exportált, illetve termelt nagy szivárványos pisztrángot. Az export közvetlenül vagy közvetve, kapcsolt vállalatként működő vagy független kereskedőkön keresztül történt.

| (8) | Az érintett vállalatok nagy száma indokolta a minta összeállítására vonatkozó rendelkezések alkalmazását, és ebből a célból a Bizottság – a norvég iparág képviselőivel konzultálva – a Közösségbe irányuló legnagyobb exportvolumenű termelő vállalatokból (exportáló termelők) állította össze a mintát. |
| --- | --- |

(8)

Az érintett vállalatok nagy száma indokolta a minta összeállítására vonatkozó rendelkezések alkalmazását, és ebből a célból a Bizottság – a norvég iparág képviselőivel konzultálva – a Közösségbe irányuló legnagyobb exportvolumenű termelő vállalatokból (exportáló termelők) állította össze a mintát.

| (9) | Az alaprendelet 17. cikkével összhangban a kiválasztott minta azt a lehető legnagyobb reprezentatív exportvolument fedte le, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően meg lehetett vizsgálni. |
| --- | --- |

(9)

Az alaprendelet 17. cikkével összhangban a kiválasztott minta azt a lehető legnagyobb reprezentatív exportvolument fedte le, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően meg lehetett vizsgálni.

| (10) | Egyedi dömpingkülönbözet megállapítására irányuló kérelmet nyújtottak be azok a vállalatok, amelyek nem kerültek be a mintába. Mindazonáltal a kérelmek nagy számára és a mintába beválasztott vállalatok nagy számára való tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ilyen egyedi vizsgálatok az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében indokolatlanul nagy terhet jelentenének, és megakadályoznák a vizsgálat határidőn belüli befejezését. Az egyedi dömpingkülönbözetek meghatározására irányuló kérelmeket ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(10)

Egyedi dömpingkülönbözet megállapítására irányuló kérelmet nyújtottak be azok a vállalatok, amelyek nem kerültek be a mintába. Mindazonáltal a kérelmek nagy számára és a mintába beválasztott vállalatok nagy számára való tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ilyen egyedi vizsgálatok az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében indokolatlanul nagy terhet jelentenének, és megakadályoznák a vizsgálat határidőn belüli befejezését. Az egyedi dömpingkülönbözetek meghatározására irányuló kérelmeket ezért el kellett utasítani.

| (11) | A mintába felvett exportáló termelők egyike közölte, hogy nincs módjában kitölteni a dömpingellenes vizsgálat kérdőívét. Ezt az exportáló termelőt ezért kizárták a mintából és a vele kapcsolatos megállapítások az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapultak. |
| --- | --- |

(11)

A mintába felvett exportáló termelők egyike közölte, hogy nincs módjában kitölteni a dömpingellenes vizsgálat kérdőívét. Ezt az exportáló termelőt ezért kizárták a mintából és a vele kapcsolatos megállapítások az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapultak.

| (12) | A vizsgálat azt is feltárta, hogy a mintába felvett két további exportáló termelő a vizsgált időszakban az általuk vagy kapcsolt vállalataik által termelt érintett terméket nem exportálták a Közösségbe. Mivel így nem volt exportár, ezekre az exportáló termelőkre nem lehetett dömpingkülönbözetet megállapítani. |
| --- | --- |

(12)

A vizsgálat azt is feltárta, hogy a mintába felvett két további exportáló termelő a vizsgált időszakban az általuk vagy kapcsolt vállalataik által termelt érintett terméket nem exportálták a Közösségbe. Mivel így nem volt exportár, ezekre az exportáló termelőkre nem lehetett dömpingkülönbözetet megállapítani.

| (13) | A végleges mintába felvett három exportáló termelő a vizsgált időszakban a nagy szivárványos pisztráng Közösségbe irányuló norvég exportjának mintegy 33 %-át, valamint a norvég termelési volumen 31 %-át képviselte, ami még reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(13)

A végleges mintába felvett három exportáló termelő a vizsgált időszakban a nagy szivárványos pisztráng Közösségbe irányuló norvég exportjának mintegy 33 %-át, valamint a norvég termelési volumen 31 %-át képviselte, ami még reprezentatívnak tekinthető.

| (14) | Az importőrök esetében, és hogy a Bizottság eldönthesse, szükség van-e minta összeállítására, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontjának ii. alpontja felhívta a közösségi importőröket, hogy nyújtsák be az adott pontban kért információkat. A minta összeállításához alkalmazott űrlapot mindössze három közösségi importőr töltötte ki és küldte vissza. Az együttműködő importőrök kis száma miatt ebben az esetben nem volt szükség mintára. |
| --- | --- |

(14)

Az importőrök esetében, és hogy a Bizottság eldönthesse, szükség van-e minta összeállítására, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 5.a) pontjának ii. alpontja felhívta a közösségi importőröket, hogy nyújtsák be az adott pontban kért információkat. A minta összeállításához alkalmazott űrlapot mindössze három közösségi importőr töltötte ki és küldte vissza. Az együttműködő importőrök kis száma miatt ebben az esetben nem volt szükség mintára.

| (15) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. E célból a Bizottság felkérte az összes érintettnek ismert felet és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkező összes többi felet, hogy működjék együtt a jelenlegi eljárásban, és töltse ki a megfelelő kérdőíveket. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. E célból a Bizottság felkérte az összes érintettnek ismert felet és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkező összes többi felet, hogy működjék együtt a jelenlegi eljárásban, és töltse ki a megfelelő kérdőíveket.

| (16) | A Bizottság a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat:






  a) | Norvégiai termelők







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norvégia |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

A Bizottság a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat:

a)

Norvégiai termelők

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norvégia

| — | Hallvard Leroy AS, Bergen, Norvégia |
| --- | --- |

—

Hallvard Leroy AS, Bergen, Norvégia

| — | Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norvégia |
| --- | --- |

—

Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norvégia

| — | Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norvégia |
| --- | --- |

—

Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norvégia

| — | Hyen Laks AS, Hyen, Norvégia |
| --- | --- |

—

Hyen Laks AS, Hyen, Norvégia

| b) | Kapcsolt vállalatként működő norvégiai kereskedők







  — | Coast Seafood AS, Maloy, Norvégia |
| --- | --- | --- |

b)

Kapcsolt vállalatként működő norvégiai kereskedők

—

Coast Seafood AS, Maloy, Norvégia

| — | Skaar Norway AS, Floro, Norvégia |
| --- | --- |

—

Skaar Norway AS, Floro, Norvégia

| (17) | Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérte és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(17)

Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérte és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

5.   Vizsgált időszak

| (18) | A dömping vizsgálata a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(18)

A dömping vizsgálata a 2006. április 1. és 2007. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) terjedt ki.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (19) | A vizsgált termék ugyanaz, mint az eredetileg vizsgált termék, azaz a Norvégiából származó, friss, hűtött vagy fagyasztott nagy szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) egész hal (fejjel és kopoltyúval, belezve, egyenként 1,2 kg-nál nagyobb tömegű, illetve fej és kopoltyú nélkül, belezve, egyenként 1 kg-nál nagyobb tömegű) vagy filé (egyenként 0,4 kg-nál nagyobb tömegű) formájában (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(19)

A vizsgált termék ugyanaz, mint az eredetileg vizsgált termék, azaz a Norvégiából származó, friss, hűtött vagy fagyasztott nagy szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) egész hal (fejjel és kopoltyúval, belezve, egyenként 1,2 kg-nál nagyobb tömegű, illetve fej és kopoltyú nélkül, belezve, egyenként 1 kg-nál nagyobb tömegű) vagy filé (egyenként 0,4 kg-nál nagyobb tömegű) formájában (a továbbiakban: az érintett termék).

| (20) | Az érintett termék jelenleg a termék különböző kiszereléseitől (friss vagy hűtött hal, friss vagy hűtött filé, fagyasztott hal és fagyasztott filé) függően a 0302 11 20, a 0303 21 20, a 0304 19 15 és a 0304 29 15 KN-kód alá sorolható be. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett termék jelenleg a termék különböző kiszereléseitől (friss vagy hűtött hal, friss vagy hűtött filé, fagyasztott hal és fagyasztott filé) függően a 0302 11 20, a 0303 21 20, a 0304 19 15 és a 0304 29 15 KN-kód alá sorolható be.

2.   Hasonló termék

| (21) | Mint azt az eredeti vizsgálat megállapította és ez a vizsgálat is megerősítette, az érintett termék és a norvég belföldi piacra termelt és ott eladott termék esetében az alapvető fizikai jellemzők és a felhasználás megegyezik. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintendők. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingre korlátozódott, a közösségi iparág által termelt és a közösségi piacon értékesített termékkel nem foglalkozott. |
| --- | --- |

(21)

Mint azt az eredeti vizsgálat megállapította és ez a vizsgálat is megerősítette, az érintett termék és a norvég belföldi piacra termelt és ott eladott termék esetében az alapvető fizikai jellemzők és a felhasználás megegyezik. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintendők. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingre korlátozódott, a közösségi iparág által termelt és a közösségi piacon értékesített termékkel nem foglalkozott.

C.   DÖMPING

1.   Általános háttér

| (22) | A nagy szivárványos pisztráng norvég termelői az érintett terméket vagy közvetlenül, vagy pedig kapcsolt vállalatként működő, illetve független kereskedőkön keresztül értékesítették a Közösségben. Az exportár kiszámítása csak a közvetlenül, vagy pedig a mintába felvett, norvégiai székhelyű exportáló termelőkkel kapcsolt vállalati viszonyban lévő vállalatokon keresztül a Közösség piacára szánt, azonosítható értékesítés adatai alapján történt. |
| --- | --- |

(22)

A nagy szivárványos pisztráng norvég termelői az érintett terméket vagy közvetlenül, vagy pedig kapcsolt vállalatként működő, illetve független kereskedőkön keresztül értékesítették a Közösségben. Az exportár kiszámítása csak a közvetlenül, vagy pedig a mintába felvett, norvégiai székhelyű exportáló termelőkkel kapcsolt vállalati viszonyban lévő vállalatokon keresztül a Közösség piacára szánt, azonosítható értékesítés adatai alapján történt.

2.   Rendes érték

| (23) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először a mintába felvett összes exportáló termelőnél megvizsgálta, hogy az érintett termék összes belföldi értékesítése reprezentatív-e a Közösségbe irányuló összes exportértékesítéséhez képest. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha az egyes exportáló termelők teljes belföldi értékesítési volumene eléri a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítési volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(23)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először a mintába felvett összes exportáló termelőnél megvizsgálta, hogy az érintett termék összes belföldi értékesítése reprezentatív-e a Közösségbe irányuló összes exportértékesítéséhez képest. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha az egyes exportáló termelők teljes belföldi értékesítési volumene eléri a Közösségbe irányuló teljes exportértékesítési volumenének legalább 5 %-át.

| (24) | A belföldi értékesítés reprezentativitásának meghatározásakor nem vették figyelembe a felülvizsgálat keretében vizsgált időszakban a norvégiai független kereskedőknek történt értékesítést, mivel az ilyen értékesítés végső rendeltetési helyét nem lehetett megfelelő bizonyossággal megállapítani. A vizsgálat valójában kimutatta, hogy ezek az értékesítések túlnyomórészt harmadik országok piacára irányultak, és így ezek nem belföldi fogyasztásra történtek. |
| --- | --- |

(24)

A belföldi értékesítés reprezentativitásának meghatározásakor nem vették figyelembe a felülvizsgálat keretében vizsgált időszakban a norvégiai független kereskedőknek történt értékesítést, mivel az ilyen értékesítés végső rendeltetési helyét nem lehetett megfelelő bizonyossággal megállapítani. A vizsgálat valójában kimutatta, hogy ezek az értékesítések túlnyomórészt harmadik országok piacára irányultak, és így ezek nem belföldi fogyasztásra történtek.

| (25) | Ezt követően a Bizottság meghatározta az általánosan reprezentatív belföldi értékesítésű vállalatok által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi exportra értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(25)

Ezt követően a Bizottság meghatározta az általánosan reprezentatív belföldi értékesítésű vállalatok által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi exportra értékesített típusokkal.

| (26) | Egy terméktípus belföldi értékesítése akkor tekintendő kellően reprezentatívnak, ha a vizsgált időszakban a terméktípus belföldön értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének. |
| --- | --- |

(26)

Egy terméktípus belföldi értékesítése akkor tekintendő kellően reprezentatívnak, ha a vizsgált időszakban a terméktípus belföldön értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének.

| (27) | A Bizottság – a kérdéses terméktípus független vevők számára történő nyereséges értékesítése arányának meghatározásával – azt is vizsgálta, hogy az érintett termék belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített valamennyi típusának belföldi értékesítése tekinthető-e úgy, hogy az az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében vett rendes kereskedelmi forgalomban történt. Ehhez a belföldi piacon a vizsgált időszakban értékesített minden egyes exportált terméktípusra meghatározták a független vevők számára történt nyereséges belföldi értékesítés arányát az alábbiak szerint: |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság – a kérdéses terméktípus független vevők számára történő nyereséges értékesítése arányának meghatározásával – azt is vizsgálta, hogy az érintett termék belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített valamennyi típusának belföldi értékesítése tekinthető-e úgy, hogy az az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében vett rendes kereskedelmi forgalomban történt. Ehhez a belföldi piacon a vizsgált időszakban értékesített minden egyes exportált terméktípusra meghatározták a független vevők számára történt nyereséges belföldi értékesítés arányát az alábbiak szerint:

| (28) | Ha egy bizonyos terméktípus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi árak alapján állapították meg. Ezt az árat az adott terméktípusból a vizsgált időszakban történt összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(28)

Ha egy bizonyos terméktípus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi árak alapján állapították meg. Ezt az árat az adott terméktípusból a vizsgált időszakban történt összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (29) | Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha a típus súlyozott átlagára nem érte el a termelési költséget, akkor a rendes értéket arra a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag az adott típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve hogy ez az értékesítés elérte a terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 10 %-át. |
| --- | --- |

(29)

Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha a típus súlyozott átlagára nem érte el a termelési költséget, akkor a rendes értéket arra a tényleges belföldi árra alapozták, amelyet kizárólag az adott típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve hogy ez az értékesítés elérte a terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 10 %-át.

| (30) | Ha egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene a típus teljes értékesítési volumenének kevesebb mint 10 %-át tette ki, akkor úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus belföldi ára nem ad megfelelő alapot a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(30)

Ha egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene a típus teljes értékesítési volumenének kevesebb mint 10 %-át tette ki, akkor úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus belföldi ára nem ad megfelelő alapot a rendes érték meghatározásához.

| (31) | Ha egy exportáló termelő által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

(31)

Ha egy exportáló termelő által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni.

| (32) | Ebben a tekintetben először megvizsgálták, hogy rendes érték megállapítható-e más norvégiai termelők belföldi árai alapján, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Mivel ebben az esetben a mintába felvett vállalatcsoportok vállalati szerkezete nagyon bonyolult volt és egymástól jelentősen különbözött, ami valószínűleg jelentősen befolyásolja az exportáló termelő belföldi értékesítési árát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben más termelők értékesítési árainak használata nem lett volna helyénvaló, mert nem adott volna megbízhatóbb eredményeket, mint az egyes termelők saját adatainak használata. Ennélfogva a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számtanilag képezték a következőképpen: |
| --- | --- |

(32)

Ebben a tekintetben először megvizsgálták, hogy rendes érték megállapítható-e más norvégiai termelők belföldi árai alapján, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Mivel ebben az esetben a mintába felvett vállalatcsoportok vállalati szerkezete nagyon bonyolult volt és egymástól jelentősen különbözött, ami valószínűleg jelentősen befolyásolja az exportáló termelő belföldi értékesítési árát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben más termelők értékesítési árainak használata nem lett volna helyénvaló, mert nem adott volna megbízhatóbb eredményeket, mint az egyes termelők saját adatainak használata. Ennélfogva a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számtanilag képezték a következőképpen:

| (33) | A rendes értéket számtanilag képezték úgy, hogy az exportáló termelőnél az exportált terméktípusokra felmerülő – szükség esetén kiigazított – termelési költséghez hozzáadtak egy ésszerű összegnyi értékesítési, általános és igazgatási költséget és egy méltányos nyereséghányadot. |
| --- | --- |

(33)

A rendes értéket számtanilag képezték úgy, hogy az exportáló termelőnél az exportált terméktípusokra felmerülő – szükség esetén kiigazított – termelési költséghez hozzáadtak egy ésszerű összegnyi értékesítési, általános és igazgatási költséget és egy méltányos nyereséghányadot.

| (34) | Az értékesítési, általános és igazgatási költséget és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerekkel állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy megbízható adatoknak minősültek-e a belföldi piacon az egyes érintett exportáló termelőknél felmerülő értékesítési, általános és igazgatási költségek és az általuk elért nyereség. |
| --- | --- |

(34)

Az értékesítési, általános és igazgatási költséget és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerekkel állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy megbízható adatoknak minősültek-e a belföldi piacon az egyes érintett exportáló termelőknél felmerülő értékesítési, általános és igazgatási költségek és az általuk elért nyereség.

| (35) | A három érintett exportáló termelő közül, amelyeknél a rendes értéket számtanilag kellett képezni, egyiknél nem volt reprezentatív belföldi értékesítés. Ezért a 2. cikk (6) bekezdésének első mondatában leírt módszert nem lehetett alkalmazni. |
| --- | --- |

(35)

A három érintett exportáló termelő közül, amelyeknél a rendes értéket számtanilag kellett képezni, egyiknél nem volt reprezentatív belföldi értékesítés. Ezért a 2. cikk (6) bekezdésének első mondatában leírt módszert nem lehetett alkalmazni.

| (36) | Mivel a többi exportáló termelőnél a rendes kereskedelmi forgalomban reprezentatív volt a belföldi értékesítés, ennél az exportáló termelőnél az értékesítési, általános és igazgatási költséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint határozták meg, azaz a vizsgálat alá eső többi exportőrnél vagy termelőnél a hasonló termék termelésére és a származási ország belföldi piacán való értékesítésére vonatkozóan megállapított tényleges összegek súlyozott átlaga alapján. |
| --- | --- |

(36)

Mivel a többi exportáló termelőnél a rendes kereskedelmi forgalomban reprezentatív volt a belföldi értékesítés, ennél az exportáló termelőnél az értékesítési, általános és igazgatási költséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint határozták meg, azaz a vizsgálat alá eső többi exportőrnél vagy termelőnél a hasonló termék termelésére és a származási ország belföldi piacán való értékesítésére vonatkozóan megállapított tényleges összegek súlyozott átlaga alapján.

3.   Exportár

| (37) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi vevő részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(37)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi vevő részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján határozták meg.

| (38) | Ha az exportértékesítés kapcsolt vállalatként működő importőrökön keresztül történt, akkor az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében számtanilag képezték, azon ár alapján, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra kerül egy független vevő részére, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséggel, valamint az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel és egy méltányos nyereséghányaddal. Ehhez a kapcsolt vállalatként működő importőröknek a vizsgált időszakban ténylegesen felmerülő értékesítési, általános és igazgatási költségeit használták fel. A nyereséget más megbízhatóbb információk hiányában annak alapján határozták meg, hogy ebben az üzleti ágazatban 2 % tekinthető méltányos nyereségnek az importőrök számára. |
| --- | --- |

(38)

Ha az exportértékesítés kapcsolt vállalatként működő importőrökön keresztül történt, akkor az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében számtanilag képezték, azon ár alapján, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra kerül egy független vevő részére, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséggel, valamint az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel és egy méltányos nyereséghányaddal. Ehhez a kapcsolt vállalatként működő importőröknek a vizsgált időszakban ténylegesen felmerülő értékesítési, általános és igazgatási költségeit használták fel. A nyereséget más megbízhatóbb információk hiányában annak alapján határozták meg, hogy ebben az üzleti ágazatban 2 % tekinthető méltányos nyereségnek az importőrök számára.

| (39) | Mint már a fenti (24) preambulumbekezdés említette, azokban az esetekben, amikor az értékesítésre független kereskedőkön keresztül került sor, nem volt lehetőség arra, hogy megfelelő bizonyossággal határozzák meg az exportált termék végső rendeltetési helyét. Ily módon nem lehetett megállapítani, hogy egy adott értékesítés közösségi vevőnek vagy harmadik országnak történt-e, így a Bizottság úgy határozott, hogy a független kereskedőket figyelmen kívül kell hagyni. |
| --- | --- |

(39)

Mint már a fenti (24) preambulumbekezdés említette, azokban az esetekben, amikor az értékesítésre független kereskedőkön keresztül került sor, nem volt lehetőség arra, hogy megfelelő bizonyossággal határozzák meg az exportált termék végső rendeltetési helyét. Ily módon nem lehetett megállapítani, hogy egy adott értékesítés közösségi vevőnek vagy harmadik országnak történt-e, így a Bizottság úgy határozott, hogy a független kereskedőket figyelmen kívül kell hagyni.

4.   Összehasonlítás

| (40) | A rendes érték és az exportárak közötti összehasonlítást gyártelepi (Ex-Works) paritáson végezték el. |
| --- | --- |

(40)

A rendes érték és az exportárak közötti összehasonlítást gyártelepi (Ex-Works) paritáson végezték el.

| (41) | A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Megfelelő kiigazításokat alkalmaztak minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg. Ezen az alapon figyelembe vették az árengedmények, jutalékok, szállítás, biztosítás, anyagmozgatás, rakodás és járulékos költségek, csomagolás, bankköltségek, hitelek és importvámok különbségeit. |
| --- | --- |

(41)

A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Megfelelő kiigazításokat alkalmaztak minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg. Ezen az alapon figyelembe vették az árengedmények, jutalékok, szállítás, biztosítás, anyagmozgatás, rakodás és járulékos költségek, csomagolás, bankköltségek, hitelek és importvámok különbségeit.

5.   Dömpingkülönbözetek

5.1.   A mintába felvett vállalatok

| (42) | A mintába felvett exportáló termelők esetében egyedi dömpingkülönbözetet számítottak ki. E vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a Közösségbe exportált érintett termék egyes típusainak súlyozott rendes átlagértékét hasonlították össze az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(42)

A mintába felvett exportáló termelők esetében egyedi dömpingkülönbözetet számítottak ki. E vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a Közösségbe exportált érintett termék egyes típusainak súlyozott rendes átlagértékét hasonlították össze az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával.

| (43) | A fentiek alapján a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a mintába felvett vállalatokra a következő:






  Marine Harvest AS | –12,1 % |
| --- | --- | --- |
| Hallvard Leroy AS | –3,3 % |
| Sjotroll Havbruk AS | 0,6 % |

(43)

A fentiek alapján a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a mintába felvett vállalatokra a következő:

Marine Harvest AS

–12,1 %

Hallvard Leroy AS

–3,3 %

Sjotroll Havbruk AS

0,6 %

5.2.   Országos dömpingkülönbözet

| (44) | Mivel a mintába felvett összes vállalatra a megállapított dömpingkülönbözet elhanyagolható volt és a vizsgálatban az együttműködés nagyon nagy fokú volt, az országos dömpingkülönbözet is elhanyagolhatónak tekintendő. |
| --- | --- |

(44)

Mivel a mintába felvett összes vállalatra a megállapított dömpingkülönbözet elhanyagolható volt és a vizsgálatban az együttműködés nagyon nagy fokú volt, az országos dömpingkülönbözet is elhanyagolhatónak tekintendő.

D.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

1.   Általános háttér

| (45) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének alapján azt is vizsgálta, hogy a vizsgált időszakban tapasztalt körülmények, azaz a fenti dömpingkülönbözetek tartós jellegűek-e. Ebben a tekintetben konkrétan a következő szempontokat vizsgálták meg: i. a rendes érték valószínű alakulása; ii. a norvégiai termelési volumen alakulása; iii. a Közösség piacán a nagy szivárványos pisztráng fogyasztásának alakulása; iv. harmadik országokba irányuló exportvolumen és az exportárak alakulása; valamint v. a Közösségbe irányuló exportvolumen és az exportárak alakulása. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének alapján azt is vizsgálta, hogy a vizsgált időszakban tapasztalt körülmények, azaz a fenti dömpingkülönbözetek tartós jellegűek-e. Ebben a tekintetben konkrétan a következő szempontokat vizsgálták meg: i. a rendes érték valószínű alakulása; ii. a norvégiai termelési volumen alakulása; iii. a Közösség piacán a nagy szivárványos pisztráng fogyasztásának alakulása; iv. harmadik országokba irányuló exportvolumen és az exportárak alakulása; valamint v. a Közösségbe irányuló exportvolumen és az exportárak alakulása.

2.   A rendes érték alakulása

| (46) | A rendes érték alakulásának meghatározásához, és mivel a vizsgált időszakban meghatározott rendes értékek megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és (6) bekezdése szerint a Közösségbe legnagyobb mennyiséget szállító exportáló termelőnél felmerülő termelési költség alapján számtanilag történt, indokolt volt megvizsgálni a belföldi árak helyettesítőjeként a norvégiai termelési költségek valószínű alakulását. |
| --- | --- |

(46)

A rendes érték alakulásának meghatározásához, és mivel a vizsgált időszakban meghatározott rendes értékek megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és (6) bekezdése szerint a Közösségbe legnagyobb mennyiséget szállító exportáló termelőnél felmerülő termelési költség alapján számtanilag történt, indokolt volt megvizsgálni a belföldi árak helyettesítőjeként a norvégiai termelési költségek valószínű alakulását.

| (47) | Ennek keretében az egységnyi költségeket befolyásoló több tényezőt megvizsgáltak, mint például a haltakarmány költségeit, a kibocsátható állomány költségeit és a norvég pisztrángágazatban folyó egyesülési folyamatok hatását. A vizsgálat először is kimutatta, hogy az összköltség több mint 60 %-át kitevő két fő költségelem, a haltakarmány költsége és a kibocsátható állomány költsége az eredeti vizsgálat óta lecsökkent és a vizsgált időszak óta stabilizálódott. Nem volt jele annak, hogy a belátható jövőben ezek jelentős ingadozása lenne várható. Ezt megerősítették a 2008 első negyedévére szóló, a vizsgálat során ellenőrzött haltakarmány-árjegyzékek is. Másodszor, az iparágban végbemenő egyesülési folyamatnak a méretgazdaságosság következtében szintén költségcsökkentő hatása volt. Így a teljes termelési költség mintegy 12 %-kal csökkent az eredeti vizsgálat és a most vizsgált időszak között. A teljes költség most már várhatóan stabilizálódni fog a vizsgált időszakban tapasztalt szinteken. |
| --- | --- |

(47)

Ennek keretében az egységnyi költségeket befolyásoló több tényezőt megvizsgáltak, mint például a haltakarmány költségeit, a kibocsátható állomány költségeit és a norvég pisztrángágazatban folyó egyesülési folyamatok hatását. A vizsgálat először is kimutatta, hogy az összköltség több mint 60 %-át kitevő két fő költségelem, a haltakarmány költsége és a kibocsátható állomány költsége az eredeti vizsgálat óta lecsökkent és a vizsgált időszak óta stabilizálódott. Nem volt jele annak, hogy a belátható jövőben ezek jelentős ingadozása lenne várható. Ezt megerősítették a 2008 első negyedévére szóló, a vizsgálat során ellenőrzött haltakarmány-árjegyzékek is. Másodszor, az iparágban végbemenő egyesülési folyamatnak a méretgazdaságosság következtében szintén költségcsökkentő hatása volt. Így a teljes termelési költség mintegy 12 %-kal csökkent az eredeti vizsgálat és a most vizsgált időszak között. A teljes költség most már várhatóan stabilizálódni fog a vizsgált időszakban tapasztalt szinteken.

| (48) | Mivel a vizsgált időszakban megállapított rendes értékek nem mindig számtanilag képzett értékek voltak, a Bizottság megvizsgálta annak valószínűségét is, hogy a belföldi értékesítési árak a felülvizsgálat alatt tapasztalt szinten maradnak-e. Nem állt rendelkezésre információ a vizsgált időszak utáni belföldi norvég piaci árakról. Noha az elmúlt évek áralakulását mutató nyilvános statisztikai adatok alapján megfigyelhető volt, hogy a norvég belföldi árak és a Közösségbe irányuló export árai hasonló szinteken voltak és általában ugyanazt a trendet követték, ennek alapján nem lehetett érdemi következtetést levonni. Ezért nehéz volt megjósolni, hogy a jövőben valójában hogyan fognak alakulni a belföldi árak, de jó eséllyel feltételezhető, hogy a Közösségbe irányuló export áraihoz hasonló trendet fognak követni. |
| --- | --- |

(48)

Mivel a vizsgált időszakban megállapított rendes értékek nem mindig számtanilag képzett értékek voltak, a Bizottság megvizsgálta annak valószínűségét is, hogy a belföldi értékesítési árak a felülvizsgálat alatt tapasztalt szinten maradnak-e. Nem állt rendelkezésre információ a vizsgált időszak utáni belföldi norvég piaci árakról. Noha az elmúlt évek áralakulását mutató nyilvános statisztikai adatok alapján megfigyelhető volt, hogy a norvég belföldi árak és a Közösségbe irányuló export árai hasonló szinteken voltak és általában ugyanazt a trendet követték, ennek alapján nem lehetett érdemi következtetést levonni. Ezért nehéz volt megjósolni, hogy a jövőben valójában hogyan fognak alakulni a belföldi árak, de jó eséllyel feltételezhető, hogy a Közösségbe irányuló export áraihoz hasonló trendet fognak követni.

| (49) | Következésképpen a fentiek nyomán úgy tekinthető, hogy a termelési költségen alapuló rendes érték valószínűleg nem fog jelentősen növekedni a belátható jövőben. Másfelől a belföldi árakon alapuló rendes érték elemzése nem adott világos képet a jövőbeni fejleményekről. Noha határozott következtetés nem vonható le, a fentiek alapján azért az várható, hogy a rendes érték valószínűleg nem fog jelentősen növekedni a belátható jövőben. |
| --- | --- |

(49)

Következésképpen a fentiek nyomán úgy tekinthető, hogy a termelési költségen alapuló rendes érték valószínűleg nem fog jelentősen növekedni a belátható jövőben. Másfelől a belföldi árakon alapuló rendes érték elemzése nem adott világos képet a jövőbeni fejleményekről. Noha határozott következtetés nem vonható le, a fentiek alapján azért az várható, hogy a rendes érték valószínűleg nem fog jelentősen növekedni a belátható jövőben.

| (50) | A közzétételt követően a közösségi iparág azt állította, hogy a haltakarmány költségéről és a kibocsátható állomány költségéről szóló megállapítások hibásak. A közösségi iparág szerint a haltakarmány ára Finnországban 36 %-kal nőtt 2001 és 2008 között, a norvég haltakarmányárak alakulása pedig ugyanezt a trendet követi. A közösségi iparág azt is állította, hogy a takarmány-összetevők ára a vizsgált időszak alatt és után meredeken emelkedett, ami azt jelenti, hogy nő a pisztráng norvégiai termelési költsége. |
| --- | --- |

(50)

A közzétételt követően a közösségi iparág azt állította, hogy a haltakarmány költségéről és a kibocsátható állomány költségéről szóló megállapítások hibásak. A közösségi iparág szerint a haltakarmány ára Finnországban 36 %-kal nőtt 2001 és 2008 között, a norvég haltakarmányárak alakulása pedig ugyanezt a trendet követi. A közösségi iparág azt is állította, hogy a takarmány-összetevők ára a vizsgált időszak alatt és után meredeken emelkedett, ami azt jelenti, hogy nő a pisztráng norvégiai termelési költsége.

| (51) | Mivel a finn haltakarmányárakra vonatkozó állításokat nem támasztották alá nyilvános vagy igazolható információkkal, ezeket el kellett utasítani. Ami a takarmány-összetevők árát illeti, vitathatatlan, hogy az növekedhetett. Tekintve azonban, hogy a különböző haltakarmány-összetevők egymással való helyettesíthetőségének köszönhetően a drágább összetevők általában helyettesíthetők olcsóbbakkal, várható, hogy még ha egyes haltakarmány-összetevők ára emelkedne is, ez nem lesz egyenesen arányos a teljes haltakarmány-költséggel (és következésképpen a termelési összköltséggel), tehát ha elő is fordul a teljes haltakarmány-költség növekedése, az lényegesen kisebb léptékű lesz. |
| --- | --- |

(51)

Mivel a finn haltakarmányárakra vonatkozó állításokat nem támasztották alá nyilvános vagy igazolható információkkal, ezeket el kellett utasítani. Ami a takarmány-összetevők árát illeti, vitathatatlan, hogy az növekedhetett. Tekintve azonban, hogy a különböző haltakarmány-összetevők egymással való helyettesíthetőségének köszönhetően a drágább összetevők általában helyettesíthetők olcsóbbakkal, várható, hogy még ha egyes haltakarmány-összetevők ára emelkedne is, ez nem lesz egyenesen arányos a teljes haltakarmány-költséggel (és következésképpen a termelési összköltséggel), tehát ha elő is fordul a teljes haltakarmány-költség növekedése, az lényegesen kisebb léptékű lesz.

| (52) | A közösségi iparág szerint továbbá a norvég statisztikák kimutatták, hogy a kibocsátható állomány egységköltsége 15,7 %-kal növekedett 2003 és 2006 között. Ugyanezek a statisztikák kimutatták azonban azt is, hogy szélesebb időhorizonton tekintve a kibocsátható állomány költsége az utóbbi 10 évben erősen ingadozott és összességében nem nőtt jelentősen. Meg kell említeni azt is, hogy a közösségi iparág által a kibocsátható állományra megadott átlagköltségnél nem szerepelt a kibocsátható halak átlagtömege, ami pedig szükséges lett volna ahhoz, hogy ezeket a költségeket érdemben értékelni lehessen. Tekintve a fentieket, a közösségi iparág által a haltakarmány és a kibocsátható állomány költségét illetően felvetett érveket a Bizottság figyelmen kívül hagyta, és megerősítette a fenti (49) preambulumbekezdés megállapításait. |
| --- | --- |

(52)

A közösségi iparág szerint továbbá a norvég statisztikák kimutatták, hogy a kibocsátható állomány egységköltsége 15,7 %-kal növekedett 2003 és 2006 között. Ugyanezek a statisztikák kimutatták azonban azt is, hogy szélesebb időhorizonton tekintve a kibocsátható állomány költsége az utóbbi 10 évben erősen ingadozott és összességében nem nőtt jelentősen. Meg kell említeni azt is, hogy a közösségi iparág által a kibocsátható állományra megadott átlagköltségnél nem szerepelt a kibocsátható halak átlagtömege, ami pedig szükséges lett volna ahhoz, hogy ezeket a költségeket érdemben értékelni lehessen. Tekintve a fentieket, a közösségi iparág által a haltakarmány és a kibocsátható állomány költségét illetően felvetett érveket a Bizottság figyelmen kívül hagyta, és megerősítette a fenti (49) preambulumbekezdés megállapításait.

3.   A norvégiai termelési volumen alakulása

| (53) | A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék norvégiai termelési volumene a norvég érdekelt felek érveivel ellentétben valószínűleg továbbra is növekedni fog a közeljövőben. Noha úgy tűnik, az érintett termék két nagy norvég termelője valóban felhagy az érintett termék termelésével, a vizsgálat azt is feltárta, hogy mind a pisztrángiparágban, mind a lazaciparágban működő más termelők tervezik, hogy leállítják lazactermelésüket és a pisztrángtermelésre koncentrálnak. |
| --- | --- |

(53)

A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék norvégiai termelési volumene a norvég érdekelt felek érveivel ellentétben valószínűleg továbbra is növekedni fog a közeljövőben. Noha úgy tűnik, az érintett termék két nagy norvég termelője valóban felhagy az érintett termék termelésével, a vizsgálat azt is feltárta, hogy mind a pisztrángiparágban, mind a lazaciparágban működő más termelők tervezik, hogy leállítják lazactermelésüket és a pisztrángtermelésre koncentrálnak.

| (54) | A norvég kormány által kiadott termelési engedélyek vonatkoznak mind az e felülvizsgálat által érintett termékre (nagy szivárványos pisztráng), mind a lazacra, és korlátozzák e két termék termelési volumenét. Noha 2009 előtt várhatóan már nem adnak ki új engedélyeket, az egyes termelők dönthetnek úgy, hogy ugyanazon engedély keretében a lazactermelés rovására bővítik a pisztrángtermelést (és fordítva). Tekintve azonban a lazactermelés és a pisztrángtermelés egymáshoz viszonyított volumenét (egy engedély keretében átlagban mintegy 90 % a lazactermelés, a pisztrángtermelés pedig csupán 10 %), a pisztrángtermelésnek a lazactermelés rovására történő bővítése sokkal nagyobb hatású lenne, mint fordítva. |
| --- | --- |

(54)

A norvég kormány által kiadott termelési engedélyek vonatkoznak mind az e felülvizsgálat által érintett termékre (nagy szivárványos pisztráng), mind a lazacra, és korlátozzák e két termék termelési volumenét. Noha 2009 előtt várhatóan már nem adnak ki új engedélyeket, az egyes termelők dönthetnek úgy, hogy ugyanazon engedély keretében a lazactermelés rovására bővítik a pisztrángtermelést (és fordítva). Tekintve azonban a lazactermelés és a pisztrángtermelés egymáshoz viszonyított volumenét (egy engedély keretében átlagban mintegy 90 % a lazactermelés, a pisztrángtermelés pedig csupán 10 %), a pisztrángtermelésnek a lazactermelés rovására történő bővítése sokkal nagyobb hatású lenne, mint fordítva.

| (55) | A norvég érdekelt felek szerint a nagy pisztrángtermelők növekvő mértékben váltottak át lazactermelésre a két halfaj közötti biológiai különbségek miatt (például lehalászási gyakoriság, rövidebb idő a kibocsátható pisztrángok kibocsátására), amelyeknek köszönhetően a lazactermelés hatékonyabb, és következésképpen jövedelmezőbb a számukra. Amellett, hogy ezt az érvet nem támasztotta alá bizonyíték, az érdekelt felek azt sem vették figyelembe, hogy a nagy szivárványos pisztráng termelése már sok éve sikeresen folyik Norvégiában, pedig ezek a biológiai különbségek a lazac és a nagy szivárványos pisztráng között mindig is fennálltak. Nem érkezett magyarázat arra, hogy pontosan melyek azok a megváltozott körülmények, amelyek a termelési stratégiák változását most valószínűbbé tennék, mint a múltban. Ez az érvelés ellentmond továbbá a norvég pisztrángtermelők azon várakozásának, hogy a fogyasztás világszinten nőni fog (lásd az alábbi (63) preambulumbekezdést). Ezt az érvet ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(55)

A norvég érdekelt felek szerint a nagy pisztrángtermelők növekvő mértékben váltottak át lazactermelésre a két halfaj közötti biológiai különbségek miatt (például lehalászási gyakoriság, rövidebb idő a kibocsátható pisztrángok kibocsátására), amelyeknek köszönhetően a lazactermelés hatékonyabb, és következésképpen jövedelmezőbb a számukra. Amellett, hogy ezt az érvet nem támasztotta alá bizonyíték, az érdekelt felek azt sem vették figyelembe, hogy a nagy szivárványos pisztráng termelése már sok éve sikeresen folyik Norvégiában, pedig ezek a biológiai különbségek a lazac és a nagy szivárványos pisztráng között mindig is fennálltak. Nem érkezett magyarázat arra, hogy pontosan melyek azok a megváltozott körülmények, amelyek a termelési stratégiák változását most valószínűbbé tennék, mint a múltban. Ez az érvelés ellentmond továbbá a norvég pisztrángtermelők azon várakozásának, hogy a fogyasztás világszinten nőni fog (lásd az alábbi (63) preambulumbekezdést). Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.

| (56) | Ezenfelül a nyilvános statisztikák szerint az érintett termék termeléséhez 2008-ban kibocsátott egyedek halak száma jelentősen nőtt, mégpedig 2007-hez képest legalább 20 %-kal. A termelésnövekedési tendenciát más statisztikák (SSB – Statistics Norway) is alátámasztják, amelyek szerint a 2003–2006 közötti időszakban jelentősen nőtt a fiatal nagy szivárványos pisztráng termelése (+ 42 %) és értékesítése (+ 53 %). |
| --- | --- |

(56)

Ezenfelül a nyilvános statisztikák szerint az érintett termék termeléséhez 2008-ban kibocsátott egyedek halak száma jelentősen nőtt, mégpedig 2007-hez képest legalább 20 %-kal. A termelésnövekedési tendenciát más statisztikák (SSB – Statistics Norway) is alátámasztják, amelyek szerint a 2003–2006 közötti időszakban jelentősen nőtt a fiatal nagy szivárványos pisztráng termelése (+ 42 %) és értékesítése (+ 53 %).

| (57) | Végül a norvég érdekelt felek által azon érvelésük alátámasztására megadott információk, hogy csökkent az élőtömeg szintje és az ikratermelés, ami kisebb termelést vetít előre, nem voltak teljesek és számos esetben feltételezésekre hagyatkoztak. Ez az érv ezért nem volt bizonyító erejűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(57)

Végül a norvég érdekelt felek által azon érvelésük alátámasztására megadott információk, hogy csökkent az élőtömeg szintje és az ikratermelés, ami kisebb termelést vetít előre, nem voltak teljesek és számos esetben feltételezésekre hagyatkoztak. Ez az érv ezért nem volt bizonyító erejűnek tekinthető.

| (58) | A fentiek alapján el kellett utasítani a norvég érdekelt feleknek azt az érvelését, hogy a norvégiai termelési volumenek összességükben csökkenni fognak. |
| --- | --- |

(58)

A fentiek alapján el kellett utasítani a norvég érdekelt feleknek azt az érvelését, hogy a norvégiai termelési volumenek összességükben csökkenni fognak.

| (59) | A közösségi iparág szerint a norvégiai termelés a 2009-ben valószínűleg kiadásra kerülő új termelési engedélyek következtében várhatóan még tovább nő. Mint az (54) preambulumbekezdésben már szerepelt, új engedélyek kiadása nem várható 2009 előtt. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy még ha adnak is ki új engedélyeket 2009-ben, az újabb engedélyek darabszáma és így a többletvolumen sem ismert még. Továbbá az engedélyek mind a lazactermelésre, mind a pisztrángtermelésre vonatkoznak, és jelenleg nem lehet megfelelő bizonyossággal megítélni, hogy az egyes engedélyek keretében milyen lesz a két halfaj termelésének aránya. Végül meg kell jegyezni, hogy még ha adnak is ki új engedélyeket, az nem jelentené azonnal a termelés növekedését, tekintve a viszonylag hosszú termelési ciklusokat. Az érvelést ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(59)

A közösségi iparág szerint a norvégiai termelés a 2009-ben valószínűleg kiadásra kerülő új termelési engedélyek következtében várhatóan még tovább nő. Mint az (54) preambulumbekezdésben már szerepelt, új engedélyek kiadása nem várható 2009 előtt. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy még ha adnak is ki új engedélyeket 2009-ben, az újabb engedélyek darabszáma és így a többletvolumen sem ismert még. Továbbá az engedélyek mind a lazactermelésre, mind a pisztrángtermelésre vonatkoznak, és jelenleg nem lehet megfelelő bizonyossággal megítélni, hogy az egyes engedélyek keretében milyen lesz a két halfaj termelésének aránya. Végül meg kell jegyezni, hogy még ha adnak is ki új engedélyeket, az nem jelentené azonnal a termelés növekedését, tekintve a viszonylag hosszú termelési ciklusokat. Az érvelést ezért el kellett utasítani.

| (60) | A Norwegian Seafood Federation and Association vitatta, hogy a pisztráng termelési volumene növekedett volna, vagy tovább növekedne a jövőben, azt állítva, hogy az össz-élőtömeg és a halak száma 2008 áprilisában jelentősen kisebb volt, mint 2007 áprilisában. Ezeket az állításokat azonban nem lehetett ellenőrizni, és ezért ezeket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(60)

A Norwegian Seafood Federation and Association vitatta, hogy a pisztráng termelési volumene növekedett volna, vagy tovább növekedne a jövőben, azt állítva, hogy az össz-élőtömeg és a halak száma 2008 áprilisában jelentősen kisebb volt, mint 2007 áprilisában. Ezeket az állításokat azonban nem lehetett ellenőrizni, és ezért ezeket el kellett utasítani.

| (61) | Következésképpen a fentiek nyomán úgy tekinthető, hogy a nagy szivárványos pisztráng norvégiai termelési volumenei valószínűleg növekedni fognak a belátható jövőben. |
| --- | --- |

(61)

Következésképpen a fentiek nyomán úgy tekinthető, hogy a nagy szivárványos pisztráng norvégiai termelési volumenei valószínűleg növekedni fognak a belátható jövőben.

4.   A közösségi fogyasztás alakulása

| (62) | Meg kell jegyezni, hogy ez a vizsgálat a dömping vizsgálatára korlátozódott, és így nem álltak rendelkezésre pontos adatok a közösségi iparág termeléséről és a nagy szivárványos pisztrángnak a Közösség piacán történő értékesítéséről a vizsgált időszakban. |
| --- | --- |

(62)

Meg kell jegyezni, hogy ez a vizsgálat a dömping vizsgálatára korlátozódott, és így nem álltak rendelkezésre pontos adatok a közösségi iparág termeléséről és a nagy szivárványos pisztrángnak a Közösség piacán történő értékesítéséről a vizsgált időszakban.

| (63) | Több forrás megerősítette azonban, hogy a haltermékek (beleértve a nagy szivárványos pisztrángot is) iránti világszintű kereslet várhatóan évente 5 %-kal nőni fog. Ez a bővülési tendencia valószínűleg érvényes lesz a Közösségben is, még akkor is, ha a Közösségben a kereslet várhatóan nem fogja teljes mértékben felvenni a Norvégiában termelt nagy szivárványos pisztráng többletvolumenét. |
| --- | --- |

(63)

Több forrás megerősítette azonban, hogy a haltermékek (beleértve a nagy szivárványos pisztrángot is) iránti világszintű kereslet várhatóan évente 5 %-kal nőni fog. Ez a bővülési tendencia valószínűleg érvényes lesz a Közösségben is, még akkor is, ha a Közösségben a kereslet várhatóan nem fogja teljes mértékben felvenni a Norvégiában termelt nagy szivárványos pisztráng többletvolumenét.

| (64) | A közzétételt követően a Finnish Fish Farmers’ Association (FFFA) kifogásolta a fenti megállapítást, azt állítva, hogy még ha a halak iránti világkereslet várhatóan nőni is fog, a Közösségben nem lesz többletkereslet a norvég nagy szivárványos pisztráng iránt. Az FFFA továbbá azt állította, hogy a többletkereslet az új és egzotikus halfajták felé irányul, nem pedig a pisztráng felé. Meg kell említeni, hogy – mint ahogy az a fenti (63) preambulumbekezdésben szerepel – több forrás megerősítette a pisztrángfogyasztás növekedését, amit a több tagállam gazdálkodóit, valamint norvégiai gazdálkodókat is képviselő érdekelt felek is megerősítettek. Az FFFA nem nyújtott be olyan információkat, amelyek alátámasztották volna állításait, ezért ezeket el kellett vetni. |
| --- | --- |

(64)

A közzétételt követően a Finnish Fish Farmers’ Association (FFFA) kifogásolta a fenti megállapítást, azt állítva, hogy még ha a halak iránti világkereslet várhatóan nőni is fog, a Közösségben nem lesz többletkereslet a norvég nagy szivárványos pisztráng iránt. Az FFFA továbbá azt állította, hogy a többletkereslet az új és egzotikus halfajták felé irányul, nem pedig a pisztráng felé. Meg kell említeni, hogy – mint ahogy az a fenti (63) preambulumbekezdésben szerepel – több forrás megerősítette a pisztrángfogyasztás növekedését, amit a több tagállam gazdálkodóit, valamint norvégiai gazdálkodókat is képviselő érdekelt felek is megerősítettek. Az FFFA nem nyújtott be olyan információkat, amelyek alátámasztották volna állításait, ezért ezeket el kellett vetni.

5.   Harmadik országok piacára irányuló kivitel volumenének és árának alakulása

| (65) | A vizsgálat kimutatta, hogy Norvégia fő exportpiaca Oroszország és kisebb mértékben Japán; 2007-ben e két országba a norvég pisztrángexport összesen 57 %-a irányult, míg a norvég kivitelnek csak 13 %-a irányult a Közösség piacára. Ugyanebben az évben a nagy szivárványos pisztráng összes norvég kivitelének mintegy 14 %-a Ukrajnába és Tajvanra irányult. |
| --- | --- |

(65)

A vizsgálat kimutatta, hogy Norvégia fő exportpiaca Oroszország és kisebb mértékben Japán; 2007-ben e két országba a norvég pisztrángexport összesen 57 %-a irányult, míg a norvég kivitelnek csak 13 %-a irányult a Közösség piacára. Ugyanebben az évben a nagy szivárványos pisztráng összes norvég kivitelének mintegy 14 %-a Ukrajnába és Tajvanra irányult.

| (66) | A világpiacon a norvég kivitel versenytársa a chilei kivitel; globálisan Chile a legnagyobb szereplő, termelés- és exportvolumene meghaladja Norvégiáét. |
| --- | --- |

(66)

A világpiacon a norvég kivitel versenytársa a chilei kivitel; globálisan Chile a legnagyobb szereplő, termelés- és exportvolumene meghaladja Norvégiáét.

| (67) | Az utóbbi években azonban a növekvő kereslet hatására jelentősen megnőtt a norvég kivitel Oroszországba, de Ukrajnába is: a 2002. évi 8 600 tonnáról a 2007. évi 31 500 tonnára. Ezt a tendenciát a legújabb statisztikák is megerősítik, amelyek szerint a chilei és a norvég nagy szivárványos pisztrángból jelentős többletmennyiségeket exportálnak Oroszországba. |
| --- | --- |

(67)

Az utóbbi években azonban a növekvő kereslet hatására jelentősen megnőtt a norvég kivitel Oroszországba, de Ukrajnába is: a 2002. évi 8 600 tonnáról a 2007. évi 31 500 tonnára. Ezt a tendenciát a legújabb statisztikák is megerősítik, amelyek szerint a chilei és a norvég nagy szivárványos pisztrángból jelentős többletmennyiségeket exportálnak Oroszországba.

| (68) | Mint a (65) preambulumbekezdés említi, a vizsgálat szerint Oroszország vált a norvég termelők fő exportpiacává. Az Oroszországba irányuló kivitel jelentős volumennövekedésén túl 2007-ben megfigyelhető volt bizonyos fokú átállás a fagyasztott pisztráng értékesítéséről a friss hal értékesítésére. Ez az átállás azt mutatja, hogy a norvég termelőknek szándékukban áll kielégíteni a friss termékeket előnyben részesítő orosz vevőik igényeit, ami így azt jelzi, hogy a norvég exportáló termelők erősen érdekeltek az orosz piac konjunktúrájában. |
| --- | --- |

(68)

Mint a (65) preambulumbekezdés említi, a vizsgálat szerint Oroszország vált a norvég termelők fő exportpiacává. Az Oroszországba irányuló kivitel jelentős volumennövekedésén túl 2007-ben megfigyelhető volt bizonyos fokú átállás a fagyasztott pisztráng értékesítéséről a friss hal értékesítésére. Ez az átállás azt mutatja, hogy a norvég termelőknek szándékukban áll kielégíteni a friss termékeket előnyben részesítő orosz vevőik igényeit, ami így azt jelzi, hogy a norvég exportáló termelők erősen érdekeltek az orosz piac konjunktúrájában.

| (69) | A Japánba irányuló norvég kivitel csökkenő tendenciát mutatott 2006 és 2007 között: 39 %-kal, 10 877-ről 6 661 tonnára csökkent. Ugyanúgy mint Oroszország esetében is, a norvég import a chilei importtal versenyez a japán piacon. Chile képes volt jelentősen növelni Japánba irányuló exportvolumenét. Megbízhatóbb megállapításokhoz azonban nagyobb időtávot kellene vizsgálni. A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján azonban ilyen következtetés nem vonható le. |
| --- | --- |

(69)

A Japánba irányuló norvég kivitel csökkenő tendenciát mutatott 2006 és 2007 között: 39 %-kal, 10 877-ről 6 661 tonnára csökkent. Ugyanúgy mint Oroszország esetében is, a norvég import a chilei importtal versenyez a japán piacon. Chile képes volt jelentősen növelni Japánba irányuló exportvolumenét. Megbízhatóbb megállapításokhoz azonban nagyobb időtávot kellene vizsgálni. A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján azonban ilyen következtetés nem vonható le.

| (70) | A vizsgált időszakban a norvég exportárak a harmadik országok piacain meghaladták (átlagban 8,6 %-kal) a Közösség piacán alkalmazott árakat. A vizsgált időszak utáni időszakra vonatkozó statisztikák azonban csökkenő ártrendet mutattak Norvégia hagyományos exportpiacain is. A Norvégiából Oroszországba irányuló export ára 2006 és 2007 között 34,70 és 24,22 NOK/kg között ingadozott, aminek nagyrészt az a magyarázata, hogy átálltak a fagyasztott pisztrángról a kevésbé költséges friss pisztrángra, de ugyanakkor a nemzetközi verseny is hatott. A Japánba irányuló export árai is hasonlóképpen változtak, a 2006-os 33,26 NOK/kg átlagról 29,79 NOK/kg-ra. E csökkenés ellenére a Közösségbe irányuló export árai 2007-ben még mindig átlagban 4 %-kal a Japánba és Oroszországba irányuló export árai alatt voltak. Ez a trend 2008 elején továbbra is megfigyelhető volt. |
| --- | --- |

(70)

A vizsgált időszakban a norvég exportárak a harmadik országok piacain meghaladták (átlagban 8,6 %-kal) a Közösség piacán alkalmazott árakat. A vizsgált időszak utáni időszakra vonatkozó statisztikák azonban csökkenő ártrendet mutattak Norvégia hagyományos exportpiacain is. A Norvégiából Oroszországba irányuló export ára 2006 és 2007 között 34,70 és 24,22 NOK/kg között ingadozott, aminek nagyrészt az a magyarázata, hogy átálltak a fagyasztott pisztrángról a kevésbé költséges friss pisztrángra, de ugyanakkor a nemzetközi verseny is hatott. A Japánba irányuló export árai is hasonlóképpen változtak, a 2006-os 33,26 NOK/kg átlagról 29,79 NOK/kg-ra. E csökkenés ellenére a Közösségbe irányuló export árai 2007-ben még mindig átlagban 4 %-kal a Japánba és Oroszországba irányuló export árai alatt voltak. Ez a trend 2008 elején továbbra is megfigyelhető volt.

| (71) | A globálisan növekvő kereslet mellett, tekintve a fő bővülő piac (Oroszország) vonzerejét (magasabb árfekvés) és más piacok, mint például Ukrajna és a távol-keleti országok stabilan növekvő keresletét, ahol a norvég eredetű nagy szivárványos pisztráng exportja folyamatosan nőtt az utóbbi években, valószínű, hogy a nagy szivárványos pisztráng többletvolumenének döntő többsége errefelé fog irányulni és ezek a piacok fel is veszik azt. |
| --- | --- |

(71)

A globálisan növekvő kereslet mellett, tekintve a fő bővülő piac (Oroszország) vonzerejét (magasabb árfekvés) és más piacok, mint például Ukrajna és a távol-keleti országok stabilan növekvő keresletét, ahol a norvég eredetű nagy szivárványos pisztráng exportja folyamatosan nőtt az utóbbi években, valószínű, hogy a nagy szivárványos pisztráng többletvolumenének döntő többsége errefelé fog irányulni és ezek a piacok fel is veszik azt.

| (72) | A közzétételt követően a közösségi iparág felvetette, hogy Norvégiában nagy készletek vannak fagyasztott nagy szivárványos pisztrángból, amelyeket figyelembe kell venni a Közösségbe irányuló exportvolumenek valószínű alakulásának elemzésekor. A közösségi iparág azonban nem adott meg olyan információkat, amelyek igazolták volna nagy készletek meglétét. Ezt az állítást ezért a Bizottság spekulatívnak tekintette. Azt is meg kell jegyezni, hogy voltak ellenőrző látogatások a nagy szivárványos pisztráng nagy norvégiai exportáló termelőinek telephelyein, és ezek nem találták ilyen nagy készletek nyomát. Az állítást ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(72)

A közzétételt követően a közösségi iparág felvetette, hogy Norvégiában nagy készletek vannak fagyasztott nagy szivárványos pisztrángból, amelyeket figyelembe kell venni a Közösségbe irányuló exportvolumenek valószínű alakulásának elemzésekor. A közösségi iparág azonban nem adott meg olyan információkat, amelyek igazolták volna nagy készletek meglétét. Ezt az állítást ezért a Bizottság spekulatívnak tekintette. Azt is meg kell jegyezni, hogy voltak ellenőrző látogatások a nagy szivárványos pisztráng nagy norvégiai exportáló termelőinek telephelyein, és ezek nem találták ilyen nagy készletek nyomát. Az állítást ezért el kellett utasítani.

| (73) | A közösségi iparág továbbá azt állította, hogy növekszik a nagy szivárványos pisztráng termelése Oroszországban, és hogy ezért az orosz hatóságok valószínűleg kiegészítő vámot fognak kivetni a norvég pisztrángra az orosz pisztrángtermelés védelme érdekében. További pisztrángtermelők azt állították, hogy a norvég pisztrángtermelők függőségi viszonyban állnak az orosz piaccal, és ha az orosz piacra jutás e piac kiszámíthatatlansága miatt korlátozottá válna, akkor jelentős mennyiségű nagy szivárványos pisztrángot irányítanának át a Közösségbe. |
| --- | --- |

(73)

A közösségi iparág továbbá azt állította, hogy növekszik a nagy szivárványos pisztráng termelése Oroszországban, és hogy ezért az orosz hatóságok valószínűleg kiegészítő vámot fognak kivetni a norvég pisztrángra az orosz pisztrángtermelés védelme érdekében. További pisztrángtermelők azt állították, hogy a norvég pisztrángtermelők függőségi viszonyban állnak az orosz piaccal, és ha az orosz piacra jutás e piac kiszámíthatatlansága miatt korlátozottá válna, akkor jelentős mennyiségű nagy szivárványos pisztrángot irányítanának át a Közösségbe.

| (74) | Ezeket az állításokat sem támasztotta azonban alá megfelelő információ és ezért puszta spekulációnak tekinthetők. Nem volt tehát alapja annak a feltételezésnek, hogy a jelenleg bővülő orosz piacon korlátozást vezetnének be a norvég exporttal szemben. Meg kell jegyezni azt is, mint ahogy ez már a fenti (65) preambulumbekezdésben is szerepel, hogy más harmadik országok piaca (például Ukrajnáé és a távol-keleti országoké) szintén bővül, és hogy a Norvégiából származó export ténylegesen növekedett ezekben az országokban. Ezért el kellett vetni azt az érvet, hogy Norvégia kizárólagos függőségben van az Oroszországba irányuló kiviteltől. |
| --- | --- |

(74)

Ezeket az állításokat sem támasztotta azonban alá megfelelő információ és ezért puszta spekulációnak tekinthetők. Nem volt tehát alapja annak a feltételezésnek, hogy a jelenleg bővülő orosz piacon korlátozást vezetnének be a norvég exporttal szemben. Meg kell jegyezni azt is, mint ahogy ez már a fenti (65) preambulumbekezdésben is szerepel, hogy más harmadik országok piaca (például Ukrajnáé és a távol-keleti országoké) szintén bővül, és hogy a Norvégiából származó export ténylegesen növekedett ezekben az országokban. Ezért el kellett vetni azt az érvet, hogy Norvégia kizárólagos függőségben van az Oroszországba irányuló kiviteltől.

6.   A Közösségbe történő kivitel volumenének és árának alakulása

| (75) | A Közösségbe irányuló exportértékesítésről rendelkezésre álló áradatok szerint 2006 és 2007 között az átlagos exportárak a 2006-os 4,02 EUR/kg átlagról a 2007-es 2,87 EUR/kg átlagra változtak. 2007 utolsó negyedévétől 2008 elejéig azonban a statisztika azt mutatja, hogy ez a tendencia megállt, és hogy az árak stabilizálódtak. |
| --- | --- |

(75)

A Közösségbe irányuló exportértékesítésről rendelkezésre álló áradatok szerint 2006 és 2007 között az átlagos exportárak a 2006-os 4,02 EUR/kg átlagról a 2007-es 2,87 EUR/kg átlagra változtak. 2007 utolsó negyedévétől 2008 elejéig azonban a statisztika azt mutatja, hogy ez a tendencia megállt, és hogy az árak stabilizálódtak.

| (76) | Mint a fenti elemzés kimutatta a (71) preambulumbekezdésben, akkor, amikor a piacok bővülnek, nem valószínű, hogy a növekvő norvégiai pisztrángtermelési volumen teljes mértékben a Közösségbe irányulna az intézkedések megszüntetése esetén. A kereslet valóban világszerte növekszik és a norvég export már több harmadik ország piacán jó pozíciókkal rendelkezik, és várhatóan továbbra is növekedni fog. A chilei exporttal folytatott verseny ellenére, és noha néhány piacon Norvégia relatív piaci részesedése csökkent Chilével szemben, az ezeknek az országoknak a többségébe irányuló norvég export abszolút értékben növekedett, és figyelembe véve a világpiaci helyzetet, várhatóan növekedni is fog. |
| --- | --- |

(76)

Mint a fenti elemzés kimutatta a (71) preambulumbekezdésben, akkor, amikor a piacok bővülnek, nem valószínű, hogy a növekvő norvégiai pisztrángtermelési volumen teljes mértékben a Közösségbe irányulna az intézkedések megszüntetése esetén. A kereslet valóban világszerte növekszik és a norvég export már több harmadik ország piacán jó pozíciókkal rendelkezik, és várhatóan továbbra is növekedni fog. A chilei exporttal folytatott verseny ellenére, és noha néhány piacon Norvégia relatív piaci részesedése csökkent Chilével szemben, az ezeknek az országoknak a többségébe irányuló norvég export abszolút értékben növekedett, és figyelembe véve a világpiaci helyzetet, várhatóan növekedni is fog.

| (77) | A közösségi piac tekintetében, mint az már szerepel a fenti (63) preambulumbekezdésben, a nagy szivárványos pisztráng fogyasztása valószínűleg növekedni fog és így a közösségi piac jelentősebb árleszorítás nélkül is képes lesz felvenni a megnövekedett importmennyiségeket. Azt is meg kell jegyezni, hogy a norvég és a chilei import közötti verseny nem csak a harmadik országok piacán, hanem a Közösség piacán is erős. Nincs tehát egyértelmű jele annak, hogy a Norvégiából a Közösségbe irányuló importvolumenek valójában jelentősen növekednének az intézkedések megszüntetése esetén. |
| --- | --- |

(77)

A közösségi piac tekintetében, mint az már szerepel a fenti (63) preambulumbekezdésben, a nagy szivárványos pisztráng fogyasztása valószínűleg növekedni fog és így a közösségi piac jelentősebb árleszorítás nélkül is képes lesz felvenni a megnövekedett importmennyiségeket. Azt is meg kell jegyezni, hogy a norvég és a chilei import közötti verseny nem csak a harmadik országok piacán, hanem a Közösség piacán is erős. Nincs tehát egyértelmű jele annak, hogy a Norvégiából a Közösségbe irányuló importvolumenek valójában jelentősen növekednének az intézkedések megszüntetése esetén.

| (78) | Tekintve a várható fogyasztásnövekedést és a fent leírt világpiaci helyzetet, nem lehet azt állítani, hogy túlkínálat – és az ezzel együtt járó jelentős áresés – kockázata áll fenn a Közösség piacán. |
| --- | --- |

(78)

Tekintve a várható fogyasztásnövekedést és a fent leírt világpiaci helyzetet, nem lehet azt állítani, hogy túlkínálat – és az ezzel együtt járó jelentős áresés – kockázata áll fenn a Közösség piacán.

| (79) | A Bizottság tehát arra a megállapításra jutott, hogy a vizsgált időszakban tapasztalt helyzet az exportárak és termelési volumen tekintetében tartós jellegű. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság tehát arra a megállapításra jutott, hogy a vizsgált időszakban tapasztalt helyzet az exportárak és termelési volumen tekintetében tartós jellegű.

| (80) | A közzététel után a közösségi iparág felvetette, hogy a Finnországba irányuló export árai jelentősen estek a vizsgált időszak alatt ás után, és hogy a Finnországba exportált nagy szivárványos pisztráng ára 2007 júliusa óta a termelési költség alatt volt. |
| --- | --- |

(80)

A közzététel után a közösségi iparág felvetette, hogy a Finnországba irányuló export árai jelentősen estek a vizsgált időszak alatt ás után, és hogy a Finnországba exportált nagy szivárványos pisztráng ára 2007 júliusa óta a termelési költség alatt volt.

| (81) | Elsőször is meg kell jegyezni, hogy a Norvégiában termelt nagy szivárványos pisztrángnak a közösségi iparág által becsült termelési költségei túlzottak, és nem egyeztek a vizsgált vállalatok ellenőrzött tényleges gazdálkodási és termelési költségeivel. Az exportárak szintjét illetően, és habár Finnország importálja a Közösségbe irányuló összes norvég kivitel jelentős részét, további jelentős mennyiségű export kerül Svédországba és Dániába is, ahol az átlag exportár magasabb volt. Mivel az értékelést a Közösség egésze alapján kell végezni, számításba kell venni a Közösség összes országába irányuló export átlagárát. Ennek alapján megerősíthető a fenti (75) preambulumbekezdés azon megállapítása, hogy a Közösség egészébe irányuló export árai 2008 elejére stabilizálódtak. |
| --- | --- |

(81)

Elsőször is meg kell jegyezni, hogy a Norvégiában termelt nagy szivárványos pisztrángnak a közösségi iparág által becsült termelési költségei túlzottak, és nem egyeztek a vizsgált vállalatok ellenőrzött tényleges gazdálkodási és termelési költségeivel. Az exportárak szintjét illetően, és habár Finnország importálja a Közösségbe irányuló összes norvég kivitel jelentős részét, további jelentős mennyiségű export kerül Svédországba és Dániába is, ahol az átlag exportár magasabb volt. Mivel az értékelést a Közösség egésze alapján kell végezni, számításba kell venni a Közösség összes országába irányuló export átlagárát. Ennek alapján megerősíthető a fenti (75) preambulumbekezdés azon megállapítása, hogy a Közösség egészébe irányuló export árai 2008 elejére stabilizálódtak.

7.   Következtetés

| (82) | A vizsgálat kimutatta, hogy a dömpingkülönbözetek elhanyagolhatóak voltak. |
| --- | --- |

(82)

A vizsgálat kimutatta, hogy a dömpingkülönbözetek elhanyagolhatóak voltak.

| (83) | A vizsgálat azt is kimutatta, hogy Norvégiában az érintett termék termelési kapacitása valószínűleg bővülni fog. A vizsgálat azonban feltárta azt is, hogy noha a Közösségbe irányuló mennyiségek valamelyest nőhetnek a fogyasztás várható növekedésének köszönhetően, a megnövekedett termelési volumen nagy részét valószínűleg már harmadik országok piaca fogja felvenni. Nagyon valószínű az is, hogy a fogyasztás nő a Közösség piacán is, amely képes lesz felvenni az esetleg megnövekedő behozatalt és így nem várható jelentős túlkínálat. |
| --- | --- |

(83)

A vizsgálat azt is kimutatta, hogy Norvégiában az érintett termék termelési kapacitása valószínűleg bővülni fog. A vizsgálat azonban feltárta azt is, hogy noha a Közösségbe irányuló mennyiségek valamelyest nőhetnek a fogyasztás várható növekedésének köszönhetően, a megnövekedett termelési volumen nagy részét valószínűleg már harmadik országok piaca fogja felvenni. Nagyon valószínű az is, hogy a fogyasztás nő a Közösség piacán is, amely képes lesz felvenni az esetleg megnövekedő behozatalt és így nem várható jelentős túlkínálat.

| (84) | Ezenfelül, noha az árak a Közösségben csökkenő tendenciát mutattak, ez a tendencia nem látszott folytatódni a vizsgált időszak után, amikorra az árak stabilizálódtak. A fentiek alapján, azaz a fogyasztás növekedése és a túlkínálat kockázatának kis valószínűsége alapján nem várható az árleszorító hatás erősödése a Közösségben. |
| --- | --- |

(84)

Ezenfelül, noha az árak a Közösségben csökkenő tendenciát mutattak, ez a tendencia nem látszott folytatódni a vizsgált időszak után, amikorra az árak stabilizálódtak. A fentiek alapján, azaz a fogyasztás növekedése és a túlkínálat kockázatának kis valószínűsége alapján nem várható az árleszorító hatás erősödése a Közösségben.

| (85) | A Bizottság tehát megállapította, hogy azok a körülmények, amelyek alapján a vizsgált időszakban a dömpingkülönbözetet kiszámították, tartós jellegűek. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság tehát megállapította, hogy azok a körülmények, amelyek alapján a vizsgált időszakban a dömpingkülönbözetet kiszámították, tartós jellegűek.

| (86) | Következésképpen a jelenlegi időközi felülvizsgálatot le kell zárni és a végleges dömpingellenes intézkedéseket meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(86)

Következésképpen a jelenlegi időközi felülvizsgálatot le kell zárni és a végleges dömpingellenes intézkedéseket meg kell szüntetni.

E.   KÖZZÉTÉTEL

| (87) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság le kívánja zárni ezt az időközi felülvizsgálatot. Minden félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Indokolt esetben és amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, észrevételeiket a Bizottság figyelembe vette, |
| --- | --- |

(87)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság le kívánja zárni ezt az időközi felülvizsgálatot. Minden félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Indokolt esetben és amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, észrevételeiket a Bizottság figyelembe vette,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Egyetlen cikk

A jelenleg a 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 és a 0304 29 15 KN-kód alá sorolt, Norvégiából származó, friss, hűtött vagy fagyasztott nagy szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) egész hal (fejjel és kopoltyúval, belezve, egyenként 1,2 kg-nál nagyobb tömegű, illetve fej és kopoltyú nélkül, belezve, egyenként 1 kg-nál nagyobb tömegű) vagy filé (egyenként 0,4 kg-nál nagyobb tömegű) formájában történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek a 384/96/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének alapján kezdeményezett részleges időközi felülvizsgálata lezárul és a Norvégiából származó importra hatályban lévő intézkedések hatályukat vesztik.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. KOUCHNER

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 72., 2004.3.11., 23. o.

2

(3)  HL C 109., 2007.5.15., 23. o.

3

---

| 13.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 217/10

---

A BIZOTTSÁG 806/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 12.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. augusztus 13-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 12-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o. A legutóbb az 590/2008/EK rendelettel (HL L 163., 2008.6.24., 24. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 34,0 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 30,9 |
| 0707 00 05 | TR | 89,6 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,2 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 93,3 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 146,8 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 90,3 |
| CL | 91,2 |
| CN | 80,2 |
| NZ | 114,8 |
| US | 97,7 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 75,4 |
| CL | 83,0 |
| TR | 159,7 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 30 | TR | 153,0 |
| ZZ | 153,0 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 120,2 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 89,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

34,0

XS

27,8

ZZ

30,9

0707 00 05

TR

89,6

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,2

CL

63,1

UY

60,3

ZA

93,3

ZZ

71,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

146,8

IL

157,1

MK

68,7

TR

119,6

ZZ

114,9

0808 10 80

AR

85,0

BR

90,3

CL

91,2

CN

80,2

NZ

114,8

US

97,7

UY

148,0

ZA

85,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

75,4

CL

83,0

TR

159,7

ZA

95,7

ZZ

103,5

0809 30

TR

153,0

ZZ

153,0

0809 40 05

BA

66,2

IL

138,3

MK

59,0

TR

120,2

XS

62,1

ZZ

89,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 13.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 217/12

---

A BIZOTTSÁG 807/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 12.)

az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1913/2006/EK rendeletnek a borágazat ügyleti tényei tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az euró bevezetésével kapcsolatos agromonetáris intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 15-i 2799/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,

mivel:

| (1) | Az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1913/2006/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikke megállapítja az egyes borágazati árak és támogatások esetében alkalmazandó árfolyam meghatározó ügyleti tényére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1913/2006/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikke megállapítja az egyes borágazati árak és támogatások esetében alkalmazandó árfolyam meghatározó ügyleti tényére vonatkozó szabályokat.

| (2) | Megváltozott a borpiac közös szervezése. A 479/2008/EK tanácsi rendelet (3) módosította a borágazatra vonatkozó korábbi szabályozást: új intézkedéseket írt elő, másokat pedig hatályon kívül helyezett, illetve módosított. |
| --- | --- |

(2)

Megváltozott a borpiac közös szervezése. A 479/2008/EK tanácsi rendelet (3) módosította a borágazatra vonatkozó korábbi szabályozást: új intézkedéseket írt elő, másokat pedig hatályon kívül helyezett, illetve módosított.

| (3) | Az új borágazati szabályozás szerinti támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti tényének esettől függően a borászati év kezdetéhez, konkrét szerződések megkötéséhez vagy bizonyos műveletek elvégzéséhez, például a borászati termékek alkoholtartalmának növeléséhez vagy a termékek feldolgozásához kell kapcsolódnia. Következésképpen minden egyes helyzetben külön kell meghatározni a figyelembe veendő meghatározó ügyleti tényt. |
| --- | --- |

(3)

Az új borágazati szabályozás szerinti támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti tényének esettől függően a borászati év kezdetéhez, konkrét szerződések megkötéséhez vagy bizonyos műveletek elvégzéséhez, például a borászati termékek alkoholtartalmának növeléséhez vagy a termékek feldolgozásához kell kapcsolódnia. Következésképpen minden egyes helyzetben külön kell meghatározni a figyelembe veendő meghatározó ügyleti tényt.

| (4) | Az 1913/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1913/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az árfolyam meghatározó ügyleti tényeit a különböző borágazati intézkedésekkel szoros összefüggésben kell megállapítani és ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint az adott intézkedést. A 479/2008/EK rendelet 129. cikke az említett intézkedések alkalmazását tekintve különböző dátumokat állapít meg. Következésképpen ezt a rendeletet 2008. augusztus 1-jétől kell alkalmazni, kivéve a kivágási támogatáshoz kapcsolódó meghatározó ügyleti tény esetében, ahol 2008. június 30-tól. |
| --- | --- |

(5)

Az árfolyam meghatározó ügyleti tényeit a különböző borágazati intézkedésekkel szoros összefüggésben kell megállapítani és ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint az adott intézkedést. A 479/2008/EK rendelet 129. cikke az említett intézkedések alkalmazását tekintve különböző dátumokat állapít meg. Következésképpen ezt a rendeletet 2008. augusztus 1-jétől kell alkalmazni, kivéve a kivágási támogatáshoz kapcsolódó meghatározó ügyleti tény esetében, ahol 2008. június 30-tól.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1913/2006/EK rendelet 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   Az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a következők esetében annak a borászati évnek az első napja, amelyben a támogatást nyújtják:

| a) | szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállása a 479/2008/EK rendelet 11. cikke szerint; |
| --- | --- |

a)

szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállása a 479/2008/EK rendelet 11. cikke szerint;

| b) | kockázati alapok létrehozása a 479/2008/EK rendelet 13. cikke szerint; |
| --- | --- |

b)

kockázati alapok létrehozása a 479/2008/EK rendelet 13. cikke szerint;

| c) | szüreti biztosítás a 479/2008/EK rendelet 14. cikke szerint. |
| --- | --- |

c)

szüreti biztosítás a 479/2008/EK rendelet 14. cikke szerint.

(2)   A borkészítés melléktermékeinek önkéntes vagy kötelező lepárlásához fizetett, a 479/2008/EK rendelet 16. cikke szerinti támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye annak a borászati évnek az első napja, amelyben a mellékterméket leszállítják.

(3)   Az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a következők esetében annak a hónapnak az első napja, amelyben az első szerződéses borszállítás megtörténik:

| a) | a szeszesital-piac ellátását szolgáló lepárláshoz nyújtott támogatás a 479/2008/EK rendelet 17. cikke szerint; |
| --- | --- |

a)

a szeszesital-piac ellátását szolgáló lepárláshoz nyújtott támogatás a 479/2008/EK rendelet 17. cikke szerint;

| b) | a krízislepárláshoz nyújtott támogatás a 479/2008/EK rendelet 18. cikke szerint. |
| --- | --- |

b)

a krízislepárláshoz nyújtott támogatás a 479/2008/EK rendelet 18. cikke szerint.

(4)   A sűrített szőlőmust alkalmazásához nyújtott, a 479/2008/EK rendelet 19. cikke szerinti támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye annak a hónapnak az első napja, amelyben az adott termelő első ízben növeli az alkoholtartalmat.

(5)   A szőlőültetvények kivágásáért nyújtott, a 479/2008/EK rendelet 98. cikke szerinti támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az azon borászati évet megelőző július 1-je, amelynek során a kifizetésre vonatkozó kérelmet elfogadták.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2008. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Az 1913/2006/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése azonban 2008. június 30-tól alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 12-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 349., 1998.12.24., 1. o.

1

(2)  HL L 365., 2006.12.21., 52. o. A legutóbb az 507/2008/EK rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 38. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 148., 2008.6.6., 1. o.

3

---

| 13.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 217/14

---

A BIZOTTSÁG 808/2008/EK RENDELETE

(2008. augusztus 11.)

a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott, nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A legutóbb a 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1098/2007/EK rendelettel (HL L 248., 2007.9.22., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o. A legutóbb az 718/2008/EK rendelettel (HL L 198., 2008.7.26., 8. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | NÉMETORSZÁG |
| Állomány | LEZ/2AC4-C |
| Faj | Nyelvhal (Lepidorhombus spp.) |
| Terület | Az ICES IIa és IV övezet közösségi vizei |
| Időpont | 2008.6.27. |

Szám

25/T&Q

Tagállam

NÉMETORSZÁG

Állomány

LEZ/2AC4-C

Faj

Nyelvhal (Lepidorhombus spp.)

Terület

Az ICES IIa és IV övezet közösségi vizei

Időpont

2008.6.27.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 13.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 217/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. augusztus 8.)

a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének 2. b) pontjától és 9. cikkétől való eltérés iránti kérelemről szóló 2005/294/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2008) 4252. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)

(2008/664/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. pontjának harmadik bekezdésére,

mivel:

| (1) | Ha egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontja második bekezdésének első mondatában és a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, ezt a mennyiséget úgy kell meghatározni, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését, és e mennyiség használatának indokoltságát objektív kritériumoknak kell alátámasztaniuk; ilyen kritérium különösen, mint jelen esetben, a hosszú tenyészidőszak és a növényi kultúrák nagy nitrogénfelvétele. |
| --- | --- |

(1)

Ha egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontja második bekezdésének első mondatában és a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, ezt a mennyiséget úgy kell meghatározni, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését, és e mennyiség használatának indokoltságát objektív kritériumoknak kell alátámasztaniuk; ilyen kritérium különösen, mint jelen esetben, a hosszú tenyészidőszak és a növényi kultúrák nagy nitrogénfelvétele.

| (2) | A Bizottság a 2002. november 18-án elfogadott 2002/915/EK határozatában (2) engedélyezte, hogy az 1999–2003 időszakra vonatkozó dániai cselekvési program keretében egyes meghatározott szarvasmarhatartó gazdaságokban úgy alkalmazzanak szerves trágyázást, hogy a talajba évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogén jusson. A 2005/294/EK bizottsági határozat (3) a 2004–2007 időszakra vonatkozó dániai cselekvési programmal összefüggésben meghosszabbította az eltérés időtartamát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2002. november 18-án elfogadott 2002/915/EK határozatában (2) engedélyezte, hogy az 1999–2003 időszakra vonatkozó dániai cselekvési program keretében egyes meghatározott szarvasmarhatartó gazdaságokban úgy alkalmazzanak szerves trágyázást, hogy a talajba évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogén jusson. A 2005/294/EK bizottsági határozat (3) a 2004–2007 időszakra vonatkozó dániai cselekvési programmal összefüggésben meghosszabbította az eltérés időtartamát.

| (3) | Dánia 2008. április 17-én kérte az eltérés időtartamának újbóli meghosszabbítását. Kérelmét részletes műszaki indokolással támasztotta alá. |
| --- | --- |

(3)

Dánia 2008. április 17-én kérte az eltérés időtartamának újbóli meghosszabbítását. Kérelmét részletes műszaki indokolással támasztotta alá.

| (4) | Úgy tekinthető, hogy a 91/676/EGK irányelvet átültető dán jogszabály összhangban van az irányelvvel, és rendelkezései az eltérésre ugyanúgy vonatkoznak. |
| --- | --- |

(4)

Úgy tekinthető, hogy a 91/676/EGK irányelvet átültető dán jogszabály összhangban van az irányelvvel, és rendelkezései az eltérésre ugyanúgy vonatkoznak.

| (5) | Dánia 2003 decemberében lezárta a vízi környezetre vonatkozó második cselekvési tervének értékelését, és kimutatta, hogy az 1985–2003 időszakra a nitrátkioldódás 48 %-kal való csökkentésére vonatkozóan kitűzött cél teljesült. |
| --- | --- |

(5)

Dánia 2003 decemberében lezárta a vízi környezetre vonatkozó második cselekvési tervének értékelését, és kimutatta, hogy az 1985–2003 időszakra a nitrátkioldódás 48 %-kal való csökkentésére vonatkozóan kitűzött cél teljesült.

| (6) | A vízi környezetre vonatkozó, a 2005–2015-ös időszakot lefedő harmadik cselekvési tervről született dán parlamenti megállapodás azt a célt határozta meg, hogy 2005-től 2015-ig a nitrátkioldódást további 13 %-kal, a foszfáttöbbletet pedig 50 %-kal kell csökkenteni. A 2007. évi dán kormányprogram előirányozta, hogy 2009-ig a vízi környezetre vonatkozóan egy negyedik cselekvési tervet fognak kidolgozni, ennek keretében elvégzik a harmadik cselekvési terv állapotfelmérését, és – annak érdekében, hogy a kitűzött célok 2015-ig teljesülhessenek – kiigazítják az irányadó nemzeti jogi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(6)

A vízi környezetre vonatkozó, a 2005–2015-ös időszakot lefedő harmadik cselekvési tervről született dán parlamenti megállapodás azt a célt határozta meg, hogy 2005-től 2015-ig a nitrátkioldódást további 13 %-kal, a foszfáttöbbletet pedig 50 %-kal kell csökkenteni. A 2007. évi dán kormányprogram előirányozta, hogy 2009-ig a vízi környezetre vonatkozóan egy negyedik cselekvési tervet fognak kidolgozni, ennek keretében elvégzik a harmadik cselekvési terv állapotfelmérését, és – annak érdekében, hogy a kitűzött célok 2015-ig teljesülhessenek – kiigazítják az irányadó nemzeti jogi rendelkezéseket.

| (7) | A 91/676/EGK irányelv 5. cikkével összhangban Dánia cselekvési programot dolgozott ki a 2008–2011-es időszakra vonatkozóan. A cselekvési programban foglalt intézkedések a vízi környezetre vonatkozó harmadik cselekvési terv szerves részét képezik. |
| --- | --- |

(7)

A 91/676/EGK irányelv 5. cikkével összhangban Dánia cselekvési programot dolgozott ki a 2008–2011-es időszakra vonatkozóan. A cselekvési programban foglalt intézkedések a vízi környezetre vonatkozó harmadik cselekvési terv szerves részét képezik.

| (8) | A folyamatos és az időszakos ellenőrzések eredményei azt mutatják, hogy az eltérés 2005–2006-ban 1 779 szarvasmarhatartó gazdaságot, 220 839 számosállat-egységet és 115 336 hektárt érintett, ami a dániai állattenyésztési ágazaton belül rendre 3,4 %-os, 10,3 %-os és 4,2 %-os részaránynak felel meg. |
| --- | --- |

(8)

A folyamatos és az időszakos ellenőrzések eredményei azt mutatják, hogy az eltérés 2005–2006-ban 1 779 szarvasmarhatartó gazdaságot, 220 839 számosállat-egységet és 115 336 hektárt érintett, ami a dániai állattenyésztési ágazaton belül rendre 3,4 %-os, 10,3 %-os és 4,2 %-os részaránynak felel meg.

| (9) | A helyszíni mérések és a kioldódással érintett mezőgazdasági területek tápanyagainak vizsgálata alapján elvégzett nitrátkioldódási számítások azt mutatják, hogy 1990-től 2006-ig az agyagos talajokban 40 %-kal, a homokos talajokban 49 %-kal csökkent a nitrátkioldódás. A kioldódási sebességek 2002–2003 óta csaknem változatlanok. |
| --- | --- |

(9)

A helyszíni mérések és a kioldódással érintett mezőgazdasági területek tápanyagainak vizsgálata alapján elvégzett nitrátkioldódási számítások azt mutatják, hogy 1990-től 2006-ig az agyagos talajokban 40 %-kal, a homokos talajokban 49 %-kal csökkent a nitrátkioldódás. A kioldódási sebességek 2002–2003 óta csaknem változatlanok.

| (10) | A gyökérzónákat elhagyó víz mért nitrátkoncentrációja alapján elvégzett trendelemzés tanúsága szerint az 1990–2006-os időszakban az agyagos talajokban 29 %-os, a homokos talajokban 45 %-os csökkenés következett be. A nitrátkioldódással érintett, referenciaként figyelembe vett területeken a felszínközeli talajvíz átlagos nitrátkoncentrációja 2006-ban mind homokos, mind agyagos talajok esetében 50 mg/l alatt volt. A nitrátkioldódással érintett, referenciaként figyelembe vett mezőgazdasági területek vízlefolyásaiban mérhető nitrátkoncentráció értéke az 1990–2006-os időszakban 31 %-kal csökkent, az átlagos nitrátkoncentráció értékei homokos talajokban 20 mg/l alatt, agyagos talajokban 30 mg/l körül voltak. |
| --- | --- |

(10)

A gyökérzónákat elhagyó víz mért nitrátkoncentrációja alapján elvégzett trendelemzés tanúsága szerint az 1990–2006-os időszakban az agyagos talajokban 29 %-os, a homokos talajokban 45 %-os csökkenés következett be. A nitrátkioldódással érintett, referenciaként figyelembe vett területeken a felszínközeli talajvíz átlagos nitrátkoncentrációja 2006-ban mind homokos, mind agyagos talajok esetében 50 mg/l alatt volt. A nitrátkioldódással érintett, referenciaként figyelembe vett mezőgazdasági területek vízlefolyásaiban mérhető nitrátkoncentráció értéke az 1990–2006-os időszakban 31 %-kal csökkent, az átlagos nitrátkoncentráció értékei homokos talajokban 20 mg/l alatt, agyagos talajokban 30 mg/l körül voltak.

| (11) | Dánia kérelmének vizsgálata alapján, valamint a 2002/915/EK és a 2005/294/EK határozatban engedélyezett eltérés kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ha Dánia a 2005/294/EK határozatban előírt szigorú feltételeket továbbra is teljesíti, akkor az évenként és hektáronként trágyázás útján a talajba juttatni tervezett 230 kg nitrogén nem fogja hátrányosan érinteni a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek teljesülését. |
| --- | --- |

(11)

Dánia kérelmének vizsgálata alapján, valamint a 2002/915/EK és a 2005/294/EK határozatban engedélyezett eltérés kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ha Dánia a 2005/294/EK határozatban előírt szigorú feltételeket továbbra is teljesíti, akkor az évenként és hektáronként trágyázás útján a talajba juttatni tervezett 230 kg nitrogén nem fogja hátrányosan érinteni a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek teljesülését.

| (12) | A 2005/294/EK határozat 2008. július 31-én hatályát vesztette. Annak érdekében, hogy az érintett szarvasmarhatartók továbbra is igénybe vehessék az eltérést, ki kell terjeszteni a 2005/294/EK határozat időbeli hatályát. Indokolt továbbá kiigazítani a 2005/294/EK határozatban a jelentéstételre vonatkozóan előírt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(12)

A 2005/294/EK határozat 2008. július 31-én hatályát vesztette. Annak érdekében, hogy az érintett szarvasmarhatartók továbbra is igénybe vehessék az eltérést, ki kell terjeszteni a 2005/294/EK határozat időbeli hatályát. Indokolt továbbá kiigazítani a 2005/294/EK határozatban a jelentéstételre vonatkozóan előírt kötelezettségeket.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke alapján létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke alapján létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/294/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az ellenőrzés eredményeit minden évben meg kell küldeni a Bizottságnak, ennek keretében tömören be kell számolni az értékelés módszereiről (ellenőrzések a szarvasmarhatartó gazdaságok szintjén) és a vízminőség alakulásáról (a gyökérzónákban tapasztalható kioldódás folyamatos ellenőrzése, a felszíni vizek és a talajvíz minősége, valamint modellszámítások alapján).” |
| --- | --- |

1.

A 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az ellenőrzés eredményeit minden évben meg kell küldeni a Bizottságnak, ennek keretében tömören be kell számolni az értékelés módszereiről (ellenőrzések a szarvasmarhatartó gazdaságok szintjén) és a vízminőség alakulásáról (a gyökérzónákban tapasztalható kioldódás folyamatos ellenőrzése, a felszíni vizek és a talajvíz minősége, valamint modellszámítások alapján).”

| 2. | A 9. cikkben a „2008. július 31-én” szövegrész helyébe a „2012. július 31-én” szöveg lép. |
| --- | --- |

2.

A 9. cikkben a „2008. július 31-én” szövegrész helyébe a „2012. július 31-én” szöveg lép.

2. cikk

E határozat címzettje a Dán Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 8-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 319., 2002.11.23., 24. o.

2

(3)  HL L 94., 2005.4.13., 34. o.

3

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 13.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 217/18

---

A TANÁCS 2008/665/KKBP HATÁROZATA

(2008. június 9.)

az Európai Unió és az Albán Köztársaság között az Albán Köztársaságnak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletében (EUFOR Tchad/RCA művelet) történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel az elnökség ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2007. október 15-én elfogadta az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről szóló 2007/677/KKBP együttes fellépést (1) (EUFOR Tchad/RCA művelet). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2007. október 15-én elfogadta az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről szóló 2007/677/KKBP együttes fellépést (1) (EUFOR Tchad/RCA művelet).

| (2) | Az együttes fellépés 10. cikke (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok a Szerződés 24. cikke szerint megállapodás tárgyát képezik. |
| --- | --- |

(2)

Az együttes fellépés 10. cikke (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok a Szerződés 24. cikke szerint megállapodás tárgyát képezik.

| (3) | A Tanács 2004. szeptember 13-i felhatalmazását követően az elnökség az Európai Unió Tanácsa főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének támogatásával tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és az Albán Köztársaság között az Albán Köztársaságnak az EUFOR Tchad/RCA műveletben történő részvételéről szóló megállapodás, a továbbiakban: a megállapodás, megkötéséről. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2004. szeptember 13-i felhatalmazását követően az elnökség az Európai Unió Tanácsa főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének támogatásával tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és az Albán Köztársaság között az Albán Köztársaságnak az EUFOR Tchad/RCA műveletben történő részvételéről szóló megállapodás, a továbbiakban: a megállapodás, megkötéséről.

| (4) | A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és az Albán Köztársaság között az Albán Köztársaságnak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletében (EUFOR Tchad/RCA művelet) történő részvételéről szóló megállapodást.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2008. június 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. COTMAN

---

(1)  HL L 279., 2007.10.23., 21. o.

1

---

FORDÍTÁS

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és az Albán Köztársaság között az Albán Köztársaságnak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletében (EUFOR Tchad/RCA művelet) történő részvételről

AZ EURÓPAI UNIÓ (EU),

egyrészről, és

AZ ALBÁN KÖZTÁRSASÁG,

másrészről

a továbbiakban: a „Felek”,

FIGYELEMBE VÉVE:

az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről szóló, 2007. október 15-i 2007/677/KKBP együttes fellépés (EUFOR Tchad/RCA művelet) Tanács általi elfogadását,

az Albán Köztársaság felkérését az EU által vezetett műveletben való részvételre,

a haderő létrehozásának sikeres befejezését, valamint az EU műveleti parancsnok és az EU Katonai Bizottsága ajánlását az Albán Köztársaság haderőinek az EU által vezetett műveletben való részvételével kapcsolatos megállapodásra vonatkozóan,

a harmadik államoknak az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez történő hozzájárulása elfogadásáról szóló, 2008. február 13-i CHAD/1/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozatot (1),

az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai művelete tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról szóló, 2008. március 18-i CHAD/2/2008 politikai és biztonsági bizottsági határozatot (2),

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Részvétel a műveletben

(1)   Az Albán Köztársaság e megállapodás rendelkezéseivel és bármely szükséges végrehajtási rendelkezéssel összhangban társul az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről szóló, 2007. október 15-i 2007/677/KKBP együttes fellépéshez (EUFOR Tchad/RCA művelet), valamint bármely olyan együttes fellépéshez vagy határozathoz, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EU katonai válságkezelési művelet kiterjesztéséről határoz.

(2)   Az Albán Köztársaságnak az EU katonai válságkezelési művelethez való hozzájárulása nem érinti az EU döntéshozatali autonómiáját.

(3)   Az Albán Köztársaság biztosítja, hogy az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő hadereje és állománya a következőkkel összhangban teljesíti misszióját:

| — | a 2007/677/KKBP együttes fellépés és annak lehetséges további módosításai, |
| --- | --- |

—

a 2007/677/KKBP együttes fellépés és annak lehetséges további módosításai,

| — | a műveleti terv, |
| --- | --- |

—

a műveleti terv,

| — | végrehajtási intézkedések. |
| --- | --- |

—

végrehajtási intézkedések.

(4)   Az Albán Köztársaság által a művelethez biztosított haderő és állomány a megbízatását kizárólag az EU katonai válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.

(5)   Az Albán Köztársaság bármely, a műveletben való részvételében bekövetkezett változásról kellő időben tájékoztatja az EU műveleti parancsnokot.

2. cikk

Haderők jogállása

(1)   Az Albán Köztársaság részéről az EU katonai válságkezelési művelethez biztosított haderő és állomány jogállására az Európai Unió és az érintett államok között megállapodott, a haderők jogállásáról szóló rendelkezéseket kell – amennyiben van ilyen – alkalmazni.

(2)   A Csádi Köztársaság és a Közép-afrikai Köztársaság területén kívül található parancsnokságokhoz vagy parancsnoki elemekhez biztosított haderők és állomány jogállására az érintett parancsnokságok és a parancsnoki elemek, valamint az Albán Köztársaság közötti megállapodásokat kell alkalmazni.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett, a haderők jogállásáról szóló rendelkezések sérelme nélkül az Albán Köztársaság joghatósággal rendelkezik az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő haderejét és állományát illetően.

(4)   Az Albán Köztársaság felel az EU katonai válságkezelési műveletben való részvétellel kapcsolatos bármely, a saját haderejének és állományának bármely tagjától érkező vagy vele kapcsolatos követelés kielégítéséért. Az Albán Köztársaság felel a hadereje és állománya bármely tagja ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban.

(5)   Az Albán Köztársaság vállalja, hogy e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő bármely állam elleni igényekről lemond, és e megállapodás aláírásával ténylegesen így is tesz.

(6)   Az Európai Unió vállalja annak biztosítását, hogy e megállapodás aláírásakor a tagállamok nyilatkozatot tesznek az igényekről való lemondásra vonatkozólag az Albán Köztársaságnak az EU katonai válságkezelési műveletben való részvételét illetően, és e megállapodás aláírásával ténylegesen így is tesz.

3. cikk

Minősített információ

(1)   Az Albán Köztársaság megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az EU minősített információ az Európai Unió Tanácsának a 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozat (3) mellékletében foglalt biztonsági szabályainak és az illetékes hatóságok – ideértve az EU műveleti parancsnokot – által kibocsátott további iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljön.

(2)   Amennyiben az Európai Unió és az Albán Köztársaság között megállapodás jön létre a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokat illetően, úgy a megállapodás rendelkezéseit az EU katonai válságkezelési művelettel összefüggésben is alkalmazni kell.

4. cikk

Parancsnoki lánc

(1)   Az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő haderő és állomány valamennyi tagja teljes mértékben saját nemzeti hatóságának parancsnoksága alatt áll.

(2)   A nemzeti hatóságok haderejük és állományuk műveleti és harcászati parancsnokságát és/vagy ellenőrzését átruházzák az EU műveleti parancsnokra. Az EU műveleti parancsnok jogosult hatáskörét átruházni.

(3)   Az Albán Köztársaságot a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az EU-nak a műveletben részt vevő tagállamait.

(4)   Az EU műveleti parancsnok – az Albán Köztársasággal folytatott konzultációt követően – bármikor kérheti az Albán Köztársaság hozzájárulásának visszavonását.

(5)   Az Albán Köztársaság saját nemzeti kontingensének az EU katonai válságkezelési műveletben való képviseletére katonai főképviselőt nevez ki. A katonai főképviselő konzultál az EU haderőparancsnokával a műveletet érintő valamennyi kérdésben, továbbá napi szinten felel a kontingens fegyelméért.

5. cikk

Pénzügyi szempontok

(1)   Az Albán Köztársaság viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, azon költségek kivételével, amelyek e megállapodás 1. cikke (1) bekezdésében említett jogi eszközök, valamint az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának létrehozásáról szóló, 2007. május 14-i 2007/384/KKBP tanácsi határozat (Athena) (4) értelmében közös finanszírozásban részesülnek.

(2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén az Albán Köztársaság – felelőssége megállapítása esetén – kártérítést fizet az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett, a haderők jogállására vonatkozó rendelkezésekben, amennyiben ilyen létezik, megállapított feltételek szerint.

6. cikk

A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések

Az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodás az Európai Unió Tanácsa főtitkára/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője és az Albán Köztársaság megfelelő hatóságai között jön létre.

7. cikk

A szerződéses kötelezettségek nem teljesítése

Amennyiben az egyik Fél nem teljesíti az 1-6. cikkben meghatározott kötelességeit, úgy a másik Fél egy hónapos felmondási idő mellett, értesítés útján felmondhatja ezt a megállapodást.

8. cikk

A jogviták rendezése

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek egymás között diplomáciai úton rendezik.

9. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amely során a Felek értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.

(2)   Ez a megállapodás az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazandó.

(3)   Ez a megállapodás az Albán Köztársaságnak a művelethez való hozzájárulása idejére marad hatályban.

Kelt Párizsban, 2008. július 13-án, angol nyelven, négy példányban.

az Európai Unió részéről

Az Albán Köztársaság részéről

---

(1)  HL L 56., 2008.2.29., 64. o. A CHAD/3/2008 határozattal (HL L 144., 2008.6.4., 82. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 107., 2008.4.17., 60. o. A CHAD/3/2008 határozattal módosított határozat.

2

(3)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o. A legutóbb a 2007/438/EK határozattal (HL L 164., 2007.6.26., 24. o.) módosított határozat.

3

(4)  HL L 152., 2007.6.13., 14. o.

4

A MEGÁLLAPODÁS 2. CIKKE (5) ÉS (6) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NYILATKOZATOK

Az EU tagállamok nyilatkozata:

„Az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről szóló, 2007. október 15-i 2007/677/KKBP együttes fellépést (EUFOR Tchad/RCA művelet) alkalmazó EU tagállamok, a belső jogrendjük által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekeznek lemondani az Albán Köztársasággal szemben – saját állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely vagyontárgyat ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az állománynak az Albán Köztársaságból származó tagja az EU válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

az állománynak az Albán Köztársaságból származó tagja az EU válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | az Albán Köztársaság tulajdonát képező vagyontárgy használata okozta, amennyiben a vagyontárgyat a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az ezen vagyontárgyat használó EU válságkezelési művelet állománya Albán Köztársaságból származó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.” |
| --- | --- |

—

az Albán Köztársaság tulajdonát képező vagyontárgy használata okozta, amennyiben a vagyontárgyat a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az ezen vagyontárgyat használó EU válságkezelési művelet állománya Albán Köztársaságból származó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.”

Az Albán Köztársaság nyilatkozata:

„Az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről szóló, 2007. október 15-i 2007/677/KKBP együttes fellépéshez (EUFOR Tchad/RCA művelet) csatlakozó Albán Köztársaság, a belső jogrendje által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekszik lemondani az EU válságkezelési műveletben részt vevő bármely más állammal szemben – saját állománya tagjának sérülése, halála, vagy a saját tulajdonát képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely vagyontárgyat ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az állomány tagja hivatali kötelessége teljesítése során, az EU válságkezelési művelettel kapcsolatban okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

az állomány tagja hivatali kötelessége teljesítése során, az EU válságkezelési művelettel kapcsolatban okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | bármely, az EU válságkezelési műveletben részt vevő államok tulajdonában lévő vagyontárgy használata okozta, amennyiben a vagyontárgyat a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az ezen vagyontárgyat használó EU válságkezelési művelet állományának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét.” |
| --- | --- |

—

bármely, az EU válságkezelési műveletben részt vevő államok tulajdonában lévő vagyontárgy használata okozta, amennyiben a vagyontárgyat a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az ezen vagyontárgyat használó EU válságkezelési művelet állományának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét.”

---

| 13.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 217/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 217/23

---

A TANÁCS 2008/666/KKBP HATÁROZATA

(2008. július 24.)

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel az elnökség ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | Az említett együttes fellépés 13. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes rendelkezéseket a Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött megállapodásban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

Az említett együttes fellépés 13. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes rendelkezéseket a Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött megállapodásban kell meghatározni.

| (3) | A Tanács 2004. december 13-án felhatalmazta az elnökséget, hogy az EU jövőbeli polgári válságkezelési műveletei esetén – amennyiben szükséges, a főtitkár/főképviselő támogatásával – harmadik államokkal tárgyalásokat kezdjen egy, az Európai Unió és valamely harmadik állam közötti, a harmadik államnak az Európai Unió polgári válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló megállapodásminta alapján történő megállapodás megkötése céljából. Ennek alapján az elnökség tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás megkötéséről. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2004. december 13-án felhatalmazta az elnökséget, hogy az EU jövőbeli polgári válságkezelési műveletei esetén – amennyiben szükséges, a főtitkár/főképviselő támogatásával – harmadik államokkal tárgyalásokat kezdjen egy, az Európai Unió és valamely harmadik állam közötti, a harmadik államnak az Európai Unió polgári válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló megállapodásminta alapján történő megállapodás megkötése céljából. Ennek alapján az elnökség tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás megkötéséről.

| (4) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. HORTEFEUX

---

(1)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

1

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-misszójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről

AZ EURÓPAI UNIÓ (EU)

egyrészről, valamint

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG

másrészről,

a továbbiakban: a felek,

FIGYELEMBE VÉVE:

hogy az Európai Unió Tanácsa 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést,

hogy a Svájci Államszövetség felkérést kapott, hogy részt vegyen az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában (EULEX KOSOVO),

hogy a haderők létrehozása sikeresen befejeződött, valamint az EU polgári műveleti parancsnoka és a Polgári Válságkezelő Bizottság ajánlást tett a Svájci Államszövetségnek az EU által vezetett műveletben való részvételével kapcsolatos megállapodásra vonatkozóan,

a Politikai és Biztonsági Bizottság 2008. április 22-i EULEX/2/2008 határozatát a Svájci Államszövetségnek az EU koszovói jogállamiság-missziójához (EULEX KOSOVO) való hozzájárulása elfogadásáról,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Részvétel a műveletben

(1)   A Svájci Államszövetség e megállapodás rendelkezéseivel és bármely szükséges végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) (a továbbiakban: „EULEX KOSOVO”) szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP együttes fellépéshez, valamint bármely olyan együttes fellépéshez vagy határozathoz, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EULEX KOSOVO kiterjesztéséről határoz.

(2)   A Svájci Államszövetségnek az EULEX KOSOVO-hoz történő hozzájárulása nem érinti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját.

(3)   A Svájci Államszövetség biztosítja, hogy az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állománya a feladatát a következőkkel összhangban teljesíti:

| — | az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés és az esetleges későbbi módosítások, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés és az esetleges későbbi módosítások,

| — | a műveleti terv, |
| --- | --- |

—

a műveleti terv,

| — | végrehajtási intézkedések. |
| --- | --- |

—

végrehajtási intézkedések.

(4)   A Svájci Államszövetség által az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állomány megbízatását kizárólag az EULEX KOSOVO érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.

(5)   A Svájci Államszövetség időben tájékoztatja a polgári műveleti parancsnokot és az EULEX KOSOVO misszióvezetőjét (a továbbiakban: „misszióvezető”) az EULEX KOSOVO-hoz való hozzájárulásában bekövetkező bármely változásról.

(6)   Az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állomány számára kötelező az orvosi vizsgálat és védőoltás, továbbá annak a Svájci Államszövetség egy illetékes hatósága által kiállított igazolással kell rendelkeznie arra vonatkozóan, hogy a megbízatás teljesítéséhez szükséges megfelelő egészségügyi állapotban van. Az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állománynak másolattal kell rendelkeznie ezen igazolásról.

2. cikk

A személyi állomány jogállása

(1)   A Svájci Államszövetség által az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állomány jogállására az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP együttes fellépés 10. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően a misszió jogállására vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.

(2)   A főparancsnoksághoz vagy a Koszovón kívül található parancsnoki elemekhez kiküldött állomány jogállását a főparancsnokság, az érintett parancsnoki elemek és a Svájci Államszövetség közötti megállapodások határozzák meg.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett, a misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül – amennyiben van ilyen –, a Svájci Államszövetség joghatóságot gyakorol az EULEX KOSOVO műveletben részt vevő személyi állománya felett.

(4)   A Svájci Államszövetség felel az EULEX KOSOVO-ban történő részvétellel kapcsolatos bármely, a saját személyi állományától érkező vagy a személyi állományával kapcsolatos követelés teljesítéséért. A Svájci Államszövetség felel az állománya bármely tagja ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban.

(5)   A Svájci Államszövetség vállalja, hogy e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy az EULEX KOSOVO-ban részt vevő bármely állammal szembeni követeléséről lemond. A szóban forgó nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.

(6)   Az Európai Unió tagállamai vállalják, hogy – a Svájci Államszövetségnek az EULEX KOSOVO-ban való részvétele vonatkozásában – e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesznek a követelésekről való lemondásukról. A szóban forgó nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.

3. cikk

Minősített információ

(1)   A Svájci Államszövetség megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az EU minősített információ a 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban foglalt biztonsági szabályoknak megfelelő, valamint az illetékes hatóságok által – ideértve az EU misszióvezetőjét – kibocsátott iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljön.

(2)   Amennyiben az EU és a Svájci Államszövetség között a minősített információk cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás jött létre, úgy a megállapodás rendelkezéseit az EULEX KOSOVO összefüggésében is alkalmazni kell.

4. cikk

A parancsnoki lánc

(1)   Az EULEX KOSOVO-ban részt vevő személyi állomány minden tagja teljes mértékben saját nemzeti hatóságainak parancsnoksága alatt marad.

(2)   A nemzeti hatóságok az operatív irányítást a polgári műveleti parancsnokra ruházzák át, aki stratégiai szinten gyakorolja a parancsnoklást és ellenőrzést.

(3)   A misszióvezető vállalja a felelősséget a misszióért, és gyakorolja az EULEX KOSOVO feletti helyszíni parancsnoklást és ellenőrzést.

(4)   A misszió vezetője gyakorolja a polgári műveleti parancsnok által kirendelt, a közreműködő államokból érkező személyi állomány, csoportok és egységek feletti parancsnoklást és ellenőrzést, valamint ellátja az EULEX KOSOVO rendelkezésére bocsátott eszközöket, forrásokat és információkat is érintő igazgatási és logisztikai feladatokat.

(5)   Az e megállapodás 1. cikke (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban a Svájci Államszövetség a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamai.

(6)   A misszióvezető felel az EULEX KOSOVO személyzetét érintő fegyelmi kérdésekben. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az érintett nemzeti hatóság indítja meg.

(7)   A Svájci Államszövetség az EULEX KOSOVO-ban részt vevő nemzeti kontingensének képviseletére nemzeti kontingensvezetőt nevez ki. A nemzeti kontingensvezető jelentést tesz az EULEX KOSOVO misszióvezetőjének a nemzeti ügyekről, továbbá felel az állomány napi szintű fegyelméért.

(8)   A művelet befejezésére vonatkozó határozatot az Európai Unió a Svájci Államszövetséggel folytatott konzultációt követően hozzák meg, amennyiben a Svájci Államszövetség a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az EULEX KOSOVO-hoz.

5. cikk

Pénzügyi szempontok

(1)   A Svájci Államszövetség visel minden, a műveletben való részvételével kapcsolatos költséget, azon költségek kivételével, amelyek – a művelet működési költségvetésében meghatározottaknak megfelelően – közös finanszírozás alá tartoznak.

(2)   A művelet végrehajtásának helyszínén a helyi lakosság tagjai vagy a jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén, a Svájci Államszövetség – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet a megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett, a misszió jogállására vonatkozó megállapodásban – amennyiben van ilyen – meghatározott feltételek szerint.

6. cikk

A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések

Az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodás az Európai Unió Tanácsának főtitkára/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője és a Svájci Államszövetség megfelelő hatóságai között jön létre.

7. cikk

Szerződésszegés

Amennyiben valamelyik fél nem teljesíti az előző cikkekben meghatározott kötelességeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónapos határidővel felmondhatja.

8. cikk

A jogviták rendezése

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek egymás között diplomáciai úton rendezik.

9. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amely során a felek kölcsönösen értesítették egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.

(2)   Ezt a megállapodást az aláírása napjától kezdve ideiglenesen alkalmazni kell.

(3)   Ez a megállapodás addig marad hatályban, ameddig a Svájci Államszövetség hozzájárul a művelethez.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 29-én.

az Európai Unió részéről

a Svájci Államszövetség részéről

MELLÉKLET

NYILATKOZATOK

Az EU tagállamainak nyilatkozata

Az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló, 2008/124/KKBP uniós együttes fellépést alkalmazó uniós tagállamok – a belső jogrendjük által megengedett mértékben – lehetőség szerint igyekeznek lemondani a Svájci Államszövetséggel szemben – saját állományuk tagjának sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EULEX KOSOVO által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követeléseikről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget a Svájci Államszövetség személyi állományának valamely tagja az EULEX KOSOVO-val kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy bármely, a Svájci Államszövetség tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EULEX KOSOVO személyi állománya Svájci Államszövetségből származó, ezen eszközt használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.

A Svájci Államszövetség nyilatkozata

Az Európai Uniónak a 2008/124/KKBP uniós együttes fellépés által létrehozott koszovói jogállamiság-missziójában (EULEX KOSOVO) részt vevő Svájci Államszövetség – a belső jogrendje által megengedett mértékben – lehetőség szerint igyekszik lemondani az EULEX KOSOVO-ban részt vevő bármely más állammal szemben – állománya tagjainak sérülése, halála vagy a saját tulajdonát képező és az EULEX KOSOVO által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követeléseiről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget a személyi állomány valamely tagja az EULEX KOSOVO-val kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy az EULEX KOSOVO-ban részt vevő államok tulajdonában lévő eszközök használata okozta, amennyiben az eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EULEX KOSOVO személyi állománya ezen eszközöket használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.

---