# Europeiska unionens L 165/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 165 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången26 juni 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 165

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången26 juni 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 600/2008 av den 25 juni 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 601/2008 av den 25 juni 2008 om skyddsåtgärder avseende vissa fiskeriprodukter som importeras från Gabon och som är avsedda att användas som livsmedel (
  1
  ) | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 602/2008 av den 25 juni 2008 om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 431/2008 för fryst kött av nötkreatur | 6 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 603/2008 av den 25 juni 2008 om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 412/2008 för fryst kött av nötkreatur eller andra oxdjur avsett för bearbetning | 7 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 600/2008 av den 25 juni 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 601/2008 av den 25 juni 2008 om skyddsåtgärder avseende vissa fiskeriprodukter som importeras från Gabon och som är avsedda att användas som livsmedel (
  1
  )

1

3

Kommissionens förordning (EG) nr 602/2008 av den 25 juni 2008 om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 431/2008 för fryst kött av nötkreatur

6

Kommissionens förordning (EG) nr 603/2008 av den 25 juni 2008 om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 412/2008 för fryst kött av nötkreatur eller andra oxdjur avsett för bearbetning

7

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2008/486/EG |
| | * | Rådets beslut av den 23 juni 2008 om utnämning av hälften av ledamöterna i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 8 |
| | | AVTAL |
| | | Rådet |
| | * | Information om datum för ikraftträdande av partnerskapsavtal inom fiskerisektorn mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kiribati | 10 |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 12 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning | 11 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2008/486/EG

*

Rådets beslut av den 23 juni 2008 om utnämning av hälften av ledamöterna i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

8

AVTAL

Rådet

*

Information om datum för ikraftträdande av partnerskapsavtal inom fiskerisektorn mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kiribati

10

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 12 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning

11

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2008/487/GUSP av den 23 juni 2008 till stöd för universalisering och genomförande av 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin | 41 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets gemensamma åtgärd 2008/487/GUSP av den 23 juni 2008 till stöd för universalisering och genomförande av 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 26.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 600/2008

av den 25 juni 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsakter (1), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 juni 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 25 juni 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 60,9 |
| MK | 34,1 |
| TR | 59,6 |
| ZZ | 51,5 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 22,9 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 87,7 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 158,4 |
| 0805 50 10 | AR | 103,2 |
| TR | 135,6 |
| US | 85,8 |
| ZA | 154,5 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 10 80 | AR | 87,3 |
| BR | 79,0 |
| CL | 90,0 |
| CN | 73,8 |
| NZ | 121,7 |
| US | 94,9 |
| UY | 88,3 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | IL | 121,6 |
| TR | 194,6 |
| ZZ | 158,1 |
| 0809 20 95 | TR | 365,3 |
| US | 353,8 |
| ZZ | 359,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | IL | 144,8 |
| US | 245,1 |
| ZZ | 195,0 |
| 0809 40 05 | IL | 157,7 |
| TR | 131,9 |
| ZZ | 144,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

60,9

MK

34,1

TR

59,6

ZZ

51,5

0707 00 05

JO

156,8

MK

22,9

TR

83,4

ZZ

87,7

0709 90 70

JO

216,7

TR

100,0

ZZ

158,4

0805 50 10

AR

103,2

TR

135,6

US

85,8

ZA

154,5

ZZ

119,8

0808 10 80

AR

87,3

BR

79,0

CL

90,0

CN

73,8

NZ

121,7

US

94,9

UY

88,3

ZA

90,6

ZZ

90,7

0809 10 00

IL

121,6

TR

194,6

ZZ

158,1

0809 20 95

TR

365,3

US

353,8

ZZ

359,6

0809 30 10, 0809 30 90

IL

144,8

US

245,1

ZZ

195,0

0809 40 05

IL

157,7

TR

131,9

ZZ

144,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 26.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 601/2008

av den 25 juni 2008

om skyddsåtgärder avseende vissa fiskeriprodukter som importeras från Gabon och som är avsedda att användas som livsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1 b, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 178/2002 ska nödvändiga åtgärder vidtas om det visar sig att livsmedel som importeras från ett tredjeland sannolikt kommer att innebära en allvarlig risk för människors hälsa, djurs hälsa eller miljön, och att en sådan risk inte på ett tillfredsställande sätt kan undanröjas genom åtgärder som vidtas av den eller de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 178/2002 ska nödvändiga åtgärder vidtas om det visar sig att livsmedel som importeras från ett tredjeland sannolikt kommer att innebära en allvarlig risk för människors hälsa, djurs hälsa eller miljön, och att en sådan risk inte på ett tillfredsställande sätt kan undanröjas genom åtgärder som vidtas av den eller de berörda medlemsstaterna.

| (2) | Vid en inspektion som gemenskapen utförde i Gabon 2007 påvisades allvarliga brister i fråga om vissa fiskeriprodukter avsedda för export till Europeiska gemenskapen. Allvarliga brister konstaterades särskilt när det gäller de gabonesiska myndigheternas förmåga att vidta korrigerande åtgärder när det förekommer höga halter av tungmetaller och sulfiter. |
| --- | --- |

(2)

Vid en inspektion som gemenskapen utförde i Gabon 2007 påvisades allvarliga brister i fråga om vissa fiskeriprodukter avsedda för export till Europeiska gemenskapen. Allvarliga brister konstaterades särskilt när det gäller de gabonesiska myndigheternas förmåga att vidta korrigerande åtgärder när det förekommer höga halter av tungmetaller och sulfiter.

| (3) | I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (2) fastställs gränsvärden för tungmetaller i vissa fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (2) fastställs gränsvärden för tungmetaller i vissa fiskeriprodukter.

| (4) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (3) har det fastställts gränsvärden för sulfiter i vissa fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

(4)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (3) har det fastställts gränsvärden för sulfiter i vissa fiskeriprodukter.

| (5) | Medlemsstaterna bör därför genomföra lämpliga kontroller av vissa fiskeriprodukter från Gabon vid ankomsten till gemenskapens gräns för att säkerställa att förordning (EG) nr 1881/2006 och direktiv 95/2/EG följs när det gäller tungmetaller och sulfiter. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna bör därför genomföra lämpliga kontroller av vissa fiskeriprodukter från Gabon vid ankomsten till gemenskapens gräns för att säkerställa att förordning (EG) nr 1881/2006 och direktiv 95/2/EG följs när det gäller tungmetaller och sulfiter.

| (6) | Medlemsstaterna ska använda lämpliga provtagningsplaner och analysmetoder för dessa kontroller. För provtagning och analys som rör tungmetaller ska kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 (4) tillämpas. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna ska använda lämpliga provtagningsplaner och analysmetoder för dessa kontroller. För provtagning och analys som rör tungmetaller ska kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 (4) tillämpas.

| (7) | Genom förordning (EG) nr 178/2002 inrättas det system för snabb varning när det gäller livsmedel och foder som bör användas för tillämpningen av det ömsesidiga kravet på information som fastställs i artikel 22.2 i rådets direktiv 97/78/EG (5). Därutöver bör medlemsstaterna genom regelbundna rapporter hålla kommissionen underrättad om samtliga analysresultat från officiella kontroller som genomförts av sändningar av de fiskeriprodukter från Gabon som omfattas av den här förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Genom förordning (EG) nr 178/2002 inrättas det system för snabb varning när det gäller livsmedel och foder som bör användas för tillämpningen av det ömsesidiga kravet på information som fastställs i artikel 22.2 i rådets direktiv 97/78/EG (5). Därutöver bör medlemsstaterna genom regelbundna rapporter hålla kommissionen underrättad om samtliga analysresultat från officiella kontroller som genomförts av sändningar av de fiskeriprodukter från Gabon som omfattas av den här förordningen.

| (8) | Denna förordning bör omprövas efter ett år mot bakgrund av de garantier som lämnas av de behöriga myndigheterna i Gabon samt på grundval av resultaten från de test som utförs av medlemsstaterna. Det kan bli nödvändigt för kommissionen att genomföra en ny inspektion för att verifiera de garantier som har getts. |
| --- | --- |

(8)

Denna förordning bör omprövas efter ett år mot bakgrund av de garantier som lämnas av de behöriga myndigheterna i Gabon samt på grundval av resultaten från de test som utförs av medlemsstaterna. Det kan bli nödvändigt för kommissionen att genomföra en ny inspektion för att verifiera de garantier som har getts.

| (9) | Alla kostnader som uppstår vid tillämpningen av denna förordning ska betalas av leverantören, mottagaren eller av deras ombud. |
| --- | --- |

(9)

Alla kostnader som uppstår vid tillämpningen av denna förordning ska betalas av leverantören, mottagaren eller av deras ombud.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Denna förordning ska tillämpas på fiskeriprodukter med ursprung i Gabon som är avsedda som livsmedel och som omfattas av förordning (EG) nr 1881/2006 när det gäller tungmetaller, och av direktiv 95/2/EG när det gäller sulfiter.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska, med hjälp av lämpliga provtagningsplaner och analysmetoder, se till att varje sändning av produkter enligt artikel 1 genomgår nödvändiga tester för att säkerställa att de berörda produkterna följer de bestämmelser som fastställs i förordning (EG) nr 1881/2006 i fråga om tungmetaller och i direktiv 95/2/EG i fråga om sulfit. Provtagning och analys rörande tungmetaller ska genomföras i enlighet med förordning (EG) nr 333/2007.

2.   Var tredje månad ska medlemsstaterna inkomma med en rapport till kommissionen med samtliga analysresultat från officiella kontroller av sändningar av produkter som omfattas av artikel 1. Denna rapport ska lämnas in under den månad som följer på varje kvartal (april, juli, oktober och januari).

3.   Det gemensamma inrapporteringsformat som ska användas är det som fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska inte tillåta import av sådana produkter som avses i artikel 1 om det visar sig att de inte följer bestämmelserna i artikel 2.1.

Artikel 4

Alla utgifter som uppstår genom tillämpningen av denna förordning ska betalas av leverantören, mottagaren eller av deras ombud.

Artikel 5

Denna förordning ska ses över mot bakgrund av de garantier som lämnas av de behöriga myndigheterna i Gabon samt på grundval av resultaten av de tester som avses i artikel 2. Det kan bli nödvändigt för kommissionen att genomföra en ny inspektion för att verifiera de garantier som har getts.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 202/2008 (EUT L 60, 5.3.2008, s. 17).

1

(2)  EUT L 364, 20.12.2006, s. 5. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1126/2007 (EUT L 255, 29.9.2007, s. 14).

2

(3)  EGT L 61, 18.3.1995, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/52/EG (EUT L 204, 26.7.2006, s. 10).

3

(4)  EUT L 88, 29.3.2007, s. 29.

4

(5)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/104/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 352.

5

---

BILAGA

Gemensamt inrapporteringsformat enligt artikel 2.3

Resultat av kontroll av vissa fiskeriprodukter från Gabon i fråga om tungmetaller och sulfiter

Rapporterande land:

År:

Kvartal:

| Typ av fiskeriprodukt | Provkod | Analysdatum
  (dd/mm/åååå) | Analyserat ämne [t.ex. Pb, Cd, Hg, sulfit] (1) | Resultat
  [mg/kg] (2) | Mätvärdesosäkerhet
  (endast för tungmetaller))
  [x ± U] (3) | Följer bestämmelserna
  [Ja/Nej] | Gräns för påvisbarhet
  (endast för tungmetaller)
  [mg/kg] | Bestämningsgräns
  (endast för tungmetaller)
  [mg/kg] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Typ av fiskeriprodukt

Provkod

Analysdatum

(dd/mm/åååå)

Analyserat ämne [t.ex. Pb, Cd, Hg, sulfit] (1)

Resultat

[mg/kg] (2)

Mätvärdesosäkerhet

(endast för tungmetaller))

[x ± U] (3)

Följer bestämmelserna

[Ja/Nej]

Gräns för påvisbarhet

(endast för tungmetaller)

[mg/kg]

Bestämningsgräns

(endast för tungmetaller)

[mg/kg]

---

(1)  Varje analys ska rapporteras på en separat rad.

(2)  För sulfit ska resultatet rapporteras som SO2.

(3)  I enlighet med förordning (EG) nr 333/2007.

---

| 26.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 602/2008

av den 25 juni 2008

om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 431/2008 för fryst kött av nötkreatur

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 431/2008 av den 19 maj 2008 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av fryst kött av nötkreatur med KN-nummer 0202 och produkter med KN-nummer 0206 29 91 (3) öppnades en tullkvot för import av nötköttsprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 431/2008 av den 19 maj 2008 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av fryst kött av nötkreatur med KN-nummer 0202 och produkter med KN-nummer 0206 29 91 (3) öppnades en tullkvot för import av nötköttsprodukter.

| (2) | Kvantiteterna i de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 överstiger de tillgängliga kvantiteterna. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

Kvantiteterna i de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 överstiger de tillgängliga kvantiteterna. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importrättigheter för kvoten med löpnummer 09.4003 som har lämnats in för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 enligt förordning (EG) nr 431/2008 fastställs en tilldelningskoefficient på 20,564162 %.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 juni 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2). Med verkan från den 1 juli 2008 ersätts förordning (EG) nr 1254/1999 av förordning (EG) nr 1234/2007 (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 289/2007 (EUT L 78, 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EUT L 130, 20.5.2007, s. 3.

3

---

| 26.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 603/2008

av den 25 juni 2008

om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 412/2008 för fryst kött av nötkreatur eller andra oxdjur avsett för bearbetning

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 412/2008 av den 8 maj 2008 om öppnande och förvaltning av en importtullkvot för fryst kött av nötkreatur eller andra oxdjur avsett för bearbetning (3) öppnades tullkvoter för import av nötköttsprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 412/2008 av den 8 maj 2008 om öppnande och förvaltning av en importtullkvot för fryst kött av nötkreatur eller andra oxdjur avsett för bearbetning (3) öppnades tullkvoter för import av nötköttsprodukter.

| (2) | Kvantiteterna i de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 överstiger de tillgängliga kvantiteterna för rättigheter avseende kvoten med löpnummer 09.4057. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

Kvantiteterna i de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 överstiger de tillgängliga kvantiteterna för rättigheter avseende kvoten med löpnummer 09.4057. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 enligt förordning (EG) nr 412/2008 fastställs en tilldelningskoefficient på 9,748767 % för rättigheter avseende kvoten med löpnummer 09.4057.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 juni 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2). Med verkan från den 1 juli 2008 ersätts förordning (EG) nr 1254/1999 av förordning (EG) nr 1234/2007 (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 289/2007 (EUT L 78, 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EGT L 125, 9.5.2008, s. 7.

3

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 26.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/8

---

RÅDETS BESLUT

av den 23 juni 2008

om utnämning av hälften av ledamöterna i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

(2008/486/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 25.1,

med beaktande av den förteckning över kandidater som Europeiska gemenskapernas kommission har förelagt rådet,

med beaktande av Europaparlamentets synpunkter, och

av följande skäl:

| (1) | Det är viktigt att se till att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet är oberoende, håller hög vetenskaplig kvalitet och präglas av öppenhet och effektivitet. Även samarbetet med medlemsstaterna är oundgängligt. |
| --- | --- |

(1)

Det är viktigt att se till att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet är oberoende, håller hög vetenskaplig kvalitet och präglas av öppenhet och effektivitet. Även samarbetet med medlemsstaterna är oundgängligt.

| (2) | Mandaten för hälften av ledamöterna i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet löper ut den 30 juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

Mandaten för hälften av ledamöterna i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet löper ut den 30 juni 2008.

| (3) | Kandidaterna har granskats för att sju nya styrelseledamöter ska kunna utses på grundval av den dokumentation som kommissionen tillhandahållit och mot bakgrund av de synpunkter som Europaparlamentet framfört. Syftet är att säkerställa de högsta normerna för kompetens, tillämplig expertis inom ett brett spektrum, t.ex. inom ledning och offentlig förvaltning, och största möjliga geografiska spridning inom unionen. |
| --- | --- |

(3)

Kandidaterna har granskats för att sju nya styrelseledamöter ska kunna utses på grundval av den dokumentation som kommissionen tillhandahållit och mot bakgrund av de synpunkter som Europaparlamentet framfört. Syftet är att säkerställa de högsta normerna för kompetens, tillämplig expertis inom ett brett spektrum, t.ex. inom ledning och offentlig förvaltning, och största möjliga geografiska spridning inom unionen.

| (4) | Tre av ledamöterna bör ha en bakgrund i organisationer som företräder konsumenterna och andra intressegrupper inom livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

(4)

Tre av ledamöterna bör ha en bakgrund i organisationer som företräder konsumenterna och andra intressegrupper inom livsmedelskedjan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer ska utnämnas till ledamöter i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet under perioden 1 juli 2008–30 juni 2012:

| — | Davies, Sue (2) |
| --- | --- |

—

Davies, Sue (2)

| — | Facelli, Piergiuseppe |
| --- | --- |

—

Facelli, Piergiuseppe

| — | Horst, Matthias (2) |
| --- | --- |

—

Horst, Matthias (2)

| — | Pogačnik, Milan |
| --- | --- |

—

Pogačnik, Milan

| — | Ruprich, Jiri |
| --- | --- |

—

Ruprich, Jiri

| — | Turunen, Sinikka (2) |
| --- | --- |

—

Turunen, Sinikka (2)

| — | Url, Bernhard. |
| --- | --- |

—

Url, Bernhard.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 23 juni 2008.

På rådets vägnar

I. JARC

Ordförande

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 202/2008 (EUT L 60, 5.3.2008, s. 17).

1

(2)  En ledamot som har sin bakgrund i organisationer som företräder konsumenterna och andra intressegrupper inom livsmedelskedjan.

2

---

AVTAL

Rådet

| 26.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/10

---

Information om datum för ikraftträdande av partnerskapsavtal inom fiskerisektorn mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kiribati

Europeiska gemenskapen och Republiken Kiribatis regering har anmält den 15 november 2007 respektive den 29 april 2008 om fullbordandet av de nödvändiga förfarandena för ikraftträdandet av avtalet (1).

Avtalet trädde därför i kraft den 29 april 2008 i enlighet med artikel 18 i avtalet.

---

(1)  EUT L 205, 7.8.2007, s. 3.

---

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 26.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/11

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dag för ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 12 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 3 till ändringsserie 03 – Dag för ikraftträdande: 23 mars 2000

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1   Dessa föreskrifter gäller styrinrättningens beteende i händelse av en sammanstötning hos motorfordon i kategori M1 och fordon i kategori N1, med en högsta tillåten totalvikt som understiger 1 500 kg, med avseende på skyddet för föraren vid en frontalkrock.

1.2   På tillverkarens begäran kan andra fordon än de som nämns under punkt 1.1 ovan typgodkännas enligt dessa föreskrifter.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 2.1 | : | typgodkännande av ett fordon | : | godkännande av en fordonstyp med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | : | fordonstyp | : | en kategori av motorfordon som inte skiljer sig åt i följande väsentliga avseenden:






  2.2.1 | När det gäller fordon som framdrivs med en förbränningsmotor:






  2.2.1.1 | Uppbyggnad, mått, form och material hos den del av fordonet som befinner sig framför styranordningen. |

2.1

:

typgodkännande av ett fordon

:

godkännande av en fordonstyp med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning.

2.2

:

fordonstyp

:

en kategori av motorfordon som inte skiljer sig åt i följande väsentliga avseenden:

2.2.1

När det gäller fordon som framdrivs med en förbränningsmotor:

2.2.1.1

Uppbyggnad, mått, form och material hos den del av fordonet som befinner sig framför styranordningen.

| 2.2.1.2 | Fordonets vikt i körklart skick, enligt definition i punkt 2.18 nedan. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Fordonets vikt i körklart skick, enligt definition i punkt 2.18 nedan.

| 2.2.2 | När det gäller fordon som framdrivs med en elektrisk motor:






  2.2.2.1 | Mått, vikt, fordonsuppbyggnad, former och material, placering av framdrivningssystemets komponenter, placering av batteriets eller av framdrivningsbatteriets delar. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

När det gäller fordon som framdrivs med en elektrisk motor:

2.2.2.1

Mått, vikt, fordonsuppbyggnad, former och material, placering av framdrivningssystemets komponenter, placering av batteriets eller av framdrivningsbatteriets delar.

| 2.2.2.2 | Fordonets vikt i körklart skick, enligt definitionen i punkt 2.18 nedan. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Fordonets vikt i körklart skick, enligt definitionen i punkt 2.18 nedan.

2.3

:

typgodkännande av en styranordning

:

typgodkännande av en typ av styranordning med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av sammanstötning.

2.4

:

typ av styranordning

:

en kategori av styranordning som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

| 2.4.1 | uppbyggnad, mått, form och material. |
| --- | --- |

2.4.1

uppbyggnad, mått, form och material.

2.5

:

styranordning

:

vanligen en ratt som manövreras av föraren.

2.6

:

allmän styranordning

:

en styranordning som kan monteras i mer än en typgodkänd fordonstyp där olikheter i infästningen av styranordningen i styrkolonnen inte påverkar styranordningens beteende vid en sammanstötning.

2.7

:

krockkudde

:

en elastisk påse som är konstruerad för att fyllas med gas under tryck och som

| 2.7.1 | är konstruerad för att skydda fordonets förare mot islag i styranordningen, |
| --- | --- |

2.7.1

är konstruerad för att skydda fordonets förare mot islag i styranordningen,

| 2.7.2 | gasfylls genom en anordning som aktiveras då fordon stöter samman. |
| --- | --- |

2.7.2

gasfylls genom en anordning som aktiveras då fordon stöter samman.

2.8

:

rattkrans

:

den ringformade krans på styranordningen, i det fall detta är en ratt, där förarens händer normalt är placerade under körning.

2.9

:

ratteker

:

en pinne som förbinder rattkransen med rattcentrum.

2.10

:

rattcentrum

:

den del av styranordningen, vanligen i mitten, som

| 2.10.1 | förenar styranordningen med rattstången, |
| --- | --- |

2.10.1

förenar styranordningen med rattstången,

| 2.10.2 | överför vridmomentet från styranordningen till rattstången. |
| --- | --- |

2.10.2

överför vridmomentet från styranordningen till rattstången.

2.11

:

rattcentrums mitt

:

den punkt på rattcentrums yta som ligger i linje med rattstången.

2.12

:

styranordningens plan

:

den plana yta som, i fordon med rattstyrning, delar rattkransen i lika stora delar mellan föraren och fordonets front.

2.13

:

rattstång

:

den del som till styrväxeln överför det vridmoment som tillförs styranordningen.

2.14

:

styrkolonn

:

den inneslutning som omger rattstången.

2.15

:

styrinrättning

:

det system som innefattar styranordningen, styrkolonnen, fastsättningsanordningar, rattstång, styrväxel och alla andra delar som är konstruerade för att bidra till energiupptagningen i händelse av islag mot styranordningen.

2.16

:

passagerarutrymme

:

det utrymme som är avsett för förare och passagerare och som begränsas av tak, golv, sidoväggar, dörrar, yttre glasrutor, torpedvägg och planet genom väggen mot bagageutrymmet eller bakre ryggstödets bakre stödplan samt, om tillämpligt, skiljeväggarna till de fack som innehåller enheter tillhörande framdrivningsbatteriet i fråga om elektriska fordon.

2.17

:

provkropp

:

den halvsfäriska huvudformade kropp med 165 mm diameter som överensstämmer med bilaga 5, punkt 3 i dessa föreskrifter.

2.18

:

fordonets vikt i körklart skick

:

vikten på det obemannade fordonet, olastat men komplett med bränsle, kylmedel, smörjmedel, verktyg och reservhjul, om dessa tillhandahålls av fordonstillverkaren som standardutrustning, samt de enheter som tillhör framdrivningsbatteriet i fråga om elektriska fordon.

2.19

:

batterienhet

:

en minsta enhet som tillhör framdrivningens elektriska energikälla.

2.20

:

framdrivningsbatteri

:

de hopmonterade batterienheterna som utgör den elektriska energikällan.

2.21

:

fack för framdrivningsbatteri

:

det fack som innehåller en eller flera batterienheter. Ett fordon kan sakna fack eller ha ett eller flera fack.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1   Fordonstyp

3.1.1   Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning skall inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen godkände representant.

3.1.2   Ansökan skall åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och med följande uppgifter:

| 3.1.2.1 | En detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på uppbyggnad, mått, form och material hos den del av fordonet som befinner sig framför styranordningen. |
| --- | --- |

3.1.2.1

En detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på uppbyggnad, mått, form och material hos den del av fordonet som befinner sig framför styranordningen.

| 3.1.2.2 | Tillräckligt detaljerade ritningar i lämplig skala av styrinrättningen och dess fastsättning i fordonets chassi och karosseri. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Tillräckligt detaljerade ritningar i lämplig skala av styrinrättningen och dess fastsättning i fordonets chassi och karosseri.

| 3.1.2.3 | En teknisk beskrivning av styrinrättningen. |
| --- | --- |

3.1.2.3

En teknisk beskrivning av styrinrättningen.

| 3.1.2.4 | En uppgift om fordonets vikt i körklart skick. |
| --- | --- |

3.1.2.4

En uppgift om fordonets vikt i körklart skick.

| 3.1.2.5 | Intyg om att styranordningen har godkänts i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter, om tillämpligt. |
| --- | --- |

3.1.2.5

Intyg om att styranordningen har godkänts i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter, om tillämpligt.

| 3.1.2.6 | Intyg om att styrinrättningen överensstämmer med specifikationerna i punkt 5.2.2 i föreskrifter nr 94, ändringsserie 01, om ansökan om typgodkännande inlämnas i enlighet med punkt 5.2.1 nedan. |
| --- | --- |

3.1.2.6

Intyg om att styrinrättningen överensstämmer med specifikationerna i punkt 5.2.2 i föreskrifter nr 94, ändringsserie 01, om ansökan om typgodkännande inlämnas i enlighet med punkt 5.2.1 nedan.

| 3.1.2.7 | Intyg om att styranordningen överensstämmer med specifikationerna i punkterna 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, ändringsserie 01, om ansökan om typgodkännande inlämnas i enlighet med punkt 5.1.2 nedan. |
| --- | --- |

3.1.2.7

Intyg om att styranordningen överensstämmer med specifikationerna i punkterna 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, ändringsserie 01, om ansökan om typgodkännande inlämnas i enlighet med punkt 5.1.2 nedan.

3.1.3   Följande skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna:

| 3.1.3.1 | Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall typgodkännas, för den provning som anges i punkt 5.1 nedan. |
| --- | --- |

3.1.3.1

Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall typgodkännas, för den provning som anges i punkt 5.1 nedan.

| 3.1.3.2 | Efter tillverkarens val och den tekniska tjänstens godkännande, antingen ett andra fordon eller de delar av fordonet som anses väsentliga för den provning som avses i punkterna 5.2 och 5.3 nedan. |
| --- | --- |

3.1.3.2

Efter tillverkarens val och den tekniska tjänstens godkännande, antingen ett andra fordon eller de delar av fordonet som anses väsentliga för den provning som avses i punkterna 5.2 och 5.3 nedan.

| 3.1.3.3 | Den behöriga myndigheten skall bestyrka förekomsten av tillfredsställande arrangemang för en effektiv kontroll av tillverkningens överensstämmelse innan typgodkännande beviljas. |
| --- | --- |

3.1.3.3

Den behöriga myndigheten skall bestyrka förekomsten av tillfredsställande arrangemang för en effektiv kontroll av tillverkningens överensstämmelse innan typgodkännande beviljas.

3.2   Typ av styranordning

3.2.1   Ansökan om typgodkännande av en typ av styranordning med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av sammanstötning skall inlämnas av tillverkaren av styranordningen eller dennes vederbörligen godkände representant.

3.2.2   Ansökan skall åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och med följande upplysningar:

| 3.2.2.1 | En detaljerad beskrivning av typen av styranordning med avseende på uppbyggnad, mått och material hos styranordningen. |
| --- | --- |

3.2.2.1

En detaljerad beskrivning av typen av styranordning med avseende på uppbyggnad, mått och material hos styranordningen.

| 3.2.2.2 | Tillräckligt detaljerade ritningar i lämplig skala över styrinrättningen och dess fastsättning i fordonets chassi och karosseri. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Tillräckligt detaljerade ritningar i lämplig skala över styrinrättningen och dess fastsättning i fordonets chassi och karosseri.

| 3.2.2.3 | Bevis för att styranordningen stämmer överens med specifikationerna i punkterna 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, ändringsserie 01, om ansökan om typgodkännande inlämnas i enlighet med punkt 5.2.1 nedan. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Bevis för att styranordningen stämmer överens med specifikationerna i punkterna 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, ändringsserie 01, om ansökan om typgodkännande inlämnas i enlighet med punkt 5.2.1 nedan.

3.2.3   En styranordning som är representativ för den typ av styranordning som skall typgodkännas, samt efter tillverkarens val och den tekniska tjänstens godkännande, de delar av fordonet som anses väsentliga för den provning som avses i punkterna 5.2 och 5.3 nedan, skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet typgodkännandeprovningarna.

4.   TYPGODKÄNNANDE

4.1   Ett intyg som överensstämmer med mallen i punkterna 4.1.1 eller 4.1.2 skall bifogas typgodkännandeintyget.

| 4.1.1 | Bilaga 1A för tillämpningarna i punkt 3.1. |
| --- | --- |

4.1.1

Bilaga 1A för tillämpningarna i punkt 3.1.

| 4.1.2 | Bilaga 1B för tillämpningarna i punkt 3.2. |
| --- | --- |

4.1.2

Bilaga 1B för tillämpningarna i punkt 3.2.

4.2   Fordonstyp

4.2.1   Om det fordon som inlämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller bestämmelserna i punkterna 5 och 6 nedan samt bilagorna 4, 5 och 6 till dessa föreskrifter, skall typgodkännande av fordonstypen beviljas.

4.2.2   Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03, som trädde i kraft den 24 augusti 1993) skall ange löpnumret på de senaste betydande tekniska ändringarna av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. En och samma part till överenskommelsen får inte tilldela samma typgodkännandenummer till en annan typ av styrinrättning eller till en annan fordonstyp enligt definition i punkt 2.2 ovan.

4.2.3   Rapporter om typgodkännande, utsträckt typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall sändas till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1A till dessa föreskrifter.

4.2.4   På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke placeras på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges på typgodkännandeintyget. Märket skall bestå av

| 4.2.4.1 | en cirkel kring bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1), |
| --- | --- |

4.2.4.1

en cirkel kring bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (1),

| 4.2.4.2 | numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett streck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.2.4.1. |
| --- | --- |

4.2.4.2

numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett streck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.2.4.1.

4.2.5   Om fordonet, i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, överensstämmer med typgodkännanden även enligt andra föreskrifter som utgör tillägg till överenskommelsen, behöver symbolen i punkt 4.2.4.1 inte upprepas. I detta fall ska numren och symbolerna för alla de ytterligare föreskrifter enligt vilka typgodkännande har utfärdats, i det land som utfärdat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, anges i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.2.4.1.

4.2.6   Typgodkännandemärket skall vara lättläsligt och omöjligt att utplåna.

4.2.7   Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på fordonets typskylt som monteras av tillverkaren.

4.3   Typ av styranordning

4.3.1   Om en styranordning som inlämnats för separat typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller bestämmelserna i punkterna 5 och 6 nedan samt bilagorna 4, 5 och 6 till dessa föreskrifter, skall typgodkännande av den typen av styranordning beviljas. Detta är endast tillämpligt på styranordningar som inte innefattar en krockkudde.

4.3.2   Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03, som trädde i kraft den 24 augusti 1993) skall ange löpnumret på de senaste betydande tekniska ändringarna av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. En och samma part till överenskommelsen får inte tilldela samma typgodkännandenummer till en annan typ av styranordning enligt definitionen i punkt 2.4 ovan.

4.3.3   Rapporter om typgodkännande, utsträckt typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande för en typ av styranordning enligt dessa föreskrifter skall rapporteras till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1B till dessa föreskrifter.

4.3.4   På varje styranordning som stämmer överens med en typ av styranordning som godkänts enligt dessa föreskrifter skall ett internationellt typgodkännandemärke placeras på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges på typgodkännandeintyget. Märket skall bestå av

| 4.3.4.1 | en cirkel kring bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2), |
| --- | --- |

4.3.4.1

en cirkel kring bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2),

| 4.3.4.2 | typgodkännandenumret, placerat under cirkeln, |
| --- | --- |

4.3.4.2

typgodkännandenumret, placerat under cirkeln,

| 4.3.4.3 | symbolen R94-01 om det gäller ett typgodkännande enligt punkt 5.2.1 nedan. |
| --- | --- |

4.3.4.3

symbolen R94-01 om det gäller ett typgodkännande enligt punkt 5.2.1 nedan.

4.3.5   Typgodkännandemärket skall vara lättläsligt och omöjligt att utplåna.

4.4   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärket kan vara utformat.

5.   SPECIFIKATIONER

5.1   När det olastade fordonet, i körklart skick och utan provdocka, krockprovas mot en barriär med en hastighet av 48,3 km/tim får styrkolonnens överdel och rattstången inte förskjutas bakåt, horisontellt och parallellt med fordonets längsgående axel med mer än 12,7 cm och inte heller vertikalt uppåt med mer än 12,7 cm, båda måtten i förhållande till en punkt i fordonet som inte påverkas av stöten (3).

5.1.1   Vad gäller ett fordon som drivs av en elektrisk motor skall den islagsprovning som föreskrivs i punkt 5.1 utföras med framdrivningsbatteriets huvudströmbrytare i läge ”PÅ”. Dessutom skall följande krav vara uppfyllda under och efter provningen:

5.1.1.1   Batterienheterna skall fortfarande vara fastsatta på sina platser.

5.1.1.2   Ingen flytande elektrolyt får läcka in i passagerarutrymmet. Ett begränsat läckage är dock tillåtet, men endast på fordonets utsida, under förutsättning att det läckage som sker under första timmen efter provningen inte är större än 7 procent av den totala mängden elektrolyt i framdrivningsbatteriet.

5.1.2   Specifikationerna i punkt 5.1 ovan anses vara uppfyllda om fordonet som är utrustat med ett sådant styrsystem överensstämmer med specifikationerna i punkt 5.2.2 i föreskrifter nr 94, ändringsserie 01.

5.2   När styranordningen träffas av en provdocka som släppts mot styranordningen med en relativ hastighet av 24,1 km/tim, får den kraft som styranordningen utövar på provdockan inte överstiga 1 111 daN.

5.2.1   Om styranordningen är en ratt med krockkudde, anses specifikationerna i punkt 5.2 ovan vara uppfyllda om fordonet som är utrustat med ett sådant styrsystem överensstämmer med specifikationerna i punkterna 5.2.1.4 och 5.2.1.5 i föreskrifter nr 94, ändringsserie 01.

5.3   När styranordningen träffas av en provkropp som släppts mot styranordningen med en relativ hastighet av 24,1 km/tim, enligt det förfarande som beskrivs i bilaga 5, får den ackumulerade retardation som provkroppen utsätts för inte överstiga 80 g under mer än 3 millisekunder. Retardationen skall ligga under 120 g med kanalfrekvensklass 600 Hz.

5.4   Styranordningen skall vara utformat, konstruerat och monterat enligt följande:

| 5.4.1 | Före islagsprovet enligt punkterna 5.2 och 5.3 ovan får det inte på någon av de delar av styranordningen yta som är riktade mot föraren, och som kan komma i kontakt med en sfärisk kropp med diametern 165 mm, finnas ojämnheter eller skarpa kanter med en radie mindre än 2,5 mm.






  5.4.1.1 | Efter varje islagsprov enligt punkterna 5.2 och 5.3 får det inte på de delar av styranordningens yta som är riktade mot föraren finnas några skarpa kanter eller ojämnheter som kan öka risken för eller svårighetsgraden hos skador som kan uppkomma på föraren. Små skador eller sprickor i ytmaterialet behöver inte beaktas.






  5.4.1.1.1 | Vad gäller en utskjutande komponent tillverkad av mjukt material med en hårdhet mindre än 50 Shore A monterad på ett hårt stöd skall bestämmelserna i punkt 5.4.1.1 endast tillämpas på det hårda stödet. |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.1

Före islagsprovet enligt punkterna 5.2 och 5.3 ovan får det inte på någon av de delar av styranordningen yta som är riktade mot föraren, och som kan komma i kontakt med en sfärisk kropp med diametern 165 mm, finnas ojämnheter eller skarpa kanter med en radie mindre än 2,5 mm.

5.4.1.1

Efter varje islagsprov enligt punkterna 5.2 och 5.3 får det inte på de delar av styranordningens yta som är riktade mot föraren finnas några skarpa kanter eller ojämnheter som kan öka risken för eller svårighetsgraden hos skador som kan uppkomma på föraren. Små skador eller sprickor i ytmaterialet behöver inte beaktas.

5.4.1.1.1

Vad gäller en utskjutande komponent tillverkad av mjukt material med en hårdhet mindre än 50 Shore A monterad på ett hårt stöd skall bestämmelserna i punkt 5.4.1.1 endast tillämpas på det hårda stödet.

| 5.4.2 | Styranordningen skall vara så utformat, konstruerat och monterat att det inte har delar eller tillbehör, däribland signalhornets manöverorgan och monteringsdelar, i vilka förarens kläder eller smycken riskerar att fastna under normala rörelser vid körning. |
| --- | --- |

5.4.2

Styranordningen skall vara så utformat, konstruerat och monterat att det inte har delar eller tillbehör, däribland signalhornets manöverorgan och monteringsdelar, i vilka förarens kläder eller smycken riskerar att fastna under normala rörelser vid körning.

| 5.4.3 | Sådana styranordningar som inte är avsedda att utgöra originalmonterad utrustning skall uppfylla specifikationerna vid provning enligt bilaga 4, punkt 2.1.3 och bilaga 5, punkt 2.3. |
| --- | --- |

5.4.3

Sådana styranordningar som inte är avsedda att utgöra originalmonterad utrustning skall uppfylla specifikationerna vid provning enligt bilaga 4, punkt 2.1.3 och bilaga 5, punkt 2.3.

| 5.4.4 | Allmänna styranordningar skall uppfylla kraven inom






  5.4.4.1 | hela registret av vinklar på styrkolonnen, vilket innebär att provningarna skall utföras åtminstone för största och minsta styrkolonnsvinkel för samtliga godkända fordonstyper som styranordningarna är avsedda för, |
| --- | --- | --- |

5.4.4

Allmänna styranordningar skall uppfylla kraven inom

5.4.4.1

hela registret av vinklar på styrkolonnen, vilket innebär att provningarna skall utföras åtminstone för största och minsta styrkolonnsvinkel för samtliga godkända fordonstyper som styranordningarna är avsedda för,

| 5.4.4.2 | hela registret av tänkbara lägen för provkroppar och provdockor i förhållande till styranordningen, vilket innebär att provningen skall utföras åtminstone för mellanläget för samtliga godkända fordonstyper som styranordningarna är avsedda för. Om en styrkolonn används skall denna vara av en typ som motsvarar ”sämsta tänkbara” fall. |
| --- | --- |

5.4.4.2

hela registret av tänkbara lägen för provkroppar och provdockor i förhållande till styranordningen, vilket innebär att provningen skall utföras åtminstone för mellanläget för samtliga godkända fordonstyper som styranordningarna är avsedda för. Om en styrkolonn används skall denna vara av en typ som motsvarar ”sämsta tänkbara” fall.

| 5.4.5 | Då adaptrar används för att anpassa en typ av styranordningar till flera olika styrkolonner och det kan påvisas att systemets energiabsorberande egenskaper med sådana adaptrar är desamma, får samtliga provningar utföras med en typ av adapter. |
| --- | --- |

5.4.5

Då adaptrar används för att anpassa en typ av styranordningar till flera olika styrkolonner och det kan påvisas att systemets energiabsorberande egenskaper med sådana adaptrar är desamma, får samtliga provningar utföras med en typ av adapter.

6.   PROVNINGAR

6.1   Överensstämmelse med kraven i punkt 5 skall kontrolleras i enlighet med de metoder som beskrivs i bilagorna 3, 4 och 5 till dessa föreskrifter. Samtliga mätningar skall utföras i enlighet med ISO 6487:1987.

6.2   Emellertid kan andra provningar tillåtas efter bedömning av den godkännande myndigheten under förutsättning att provningarna kan bevisas likvärdiga. I sådana fall skall ett protokoll bifogas dokumentationen för typgodkännandet med angivande av använda metoder och uppnådda resultat.

7.   ÄNDRING AV FORDONSTYPEN ELLER TYPEN AV STYRANORDNING OCH UTSTRÄCKT TYPGODKÄNNANDE

7.1   Varje ändring av fordonstypen eller typen av styranordning skall rapporteras till den myndighet som godkänt fordonstypen eller typen av styranordning. Myndigheten kan då antingen

| 7.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att fordonet ändå uppfyller bestämmelserna eller |
| --- | --- |

7.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att fordonet ändå uppfyller bestämmelserna eller

| 7.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna. |
| --- | --- |

7.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av provningarna.

7.2   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 7.1 ovan skall en variant av fordonet vars vikt i körklart skick är mindre än vikten hos det fordon som undergick typgodkännandeprovningen inte betraktas som en ändring av fordonstypen.

7.3   Utsträckt typgodkännande eller avslag på ansökan om utsträckt typgodkännande, med angivande av ändringen, skall rapporteras på det sätt som anges i punkterna 4.2.3 eller 4.3.3 ovan till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter.

7.4   Den behöriga myndighet som beviljar utsträckt typgodkännande skall tilldela varje sådant typgodkännande ett serienummer och informera övriga avtalsparter till 1958 års överenskommelse, som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller bilaga 1B till dessa föreskrifter.

8.   PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP

8.1   Alla fordon eller styranordningar som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de stämmer överens med den typ som godkänts genom att uppfylla de tillämpliga delarna i dessa föreskrifter.

8.2   För att fastställa att kraven i punkt 8.1 är uppfyllda skall lämpliga kontroller av produktionen utföras.

8.3   Innehavaren av typgodkännandet skall särskilt

| 8.3.1 | säkerställa befintligheten av förfaranden för effektiv kvalitetskontroll av fordonet eller styranordningen, |
| --- | --- |

8.3.1

säkerställa befintligheten av förfaranden för effektiv kvalitetskontroll av fordonet eller styranordningen,

| 8.3.2 | ha tillgång till nödvändig provningsutrustning för att kontrollera överensstämmelsen för varje godkänd typ, |
| --- | --- |

8.3.2

ha tillgång till nödvändig provningsutrustning för att kontrollera överensstämmelsen för varje godkänd typ,

| 8.3.3 | säkerställa att provningsresultaten registreras och att de tillhöriga dokumenten finns tillgängliga under en period som bestäms tillsammans med den administrativa myndigheten, |
| --- | --- |

8.3.3

säkerställa att provningsresultaten registreras och att de tillhöriga dokumenten finns tillgängliga under en period som bestäms tillsammans med den administrativa myndigheten,

| 8.3.4 | analysera resultaten av varje typ av provning för att kontrollera och säkerställa egenskapernas stabilitet hos fordonet eller styranordningen och ta hänsyn till tillåtna variationer i industriell produktion, |
| --- | --- |

8.3.4

analysera resultaten av varje typ av provning för att kontrollera och säkerställa egenskapernas stabilitet hos fordonet eller styranordningen och ta hänsyn till tillåtna variationer i industriell produktion,

| 8.3.5 | säkerställa att varje typ av fordon eller styranordning åtminstone undergår de provningar vid vilka mätningar görs, |
| --- | --- |

8.3.5

säkerställa att varje typ av fordon eller styranordning åtminstone undergår de provningar vid vilka mätningar görs,

| 8.3.6 | säkerställa att alla stickprov och provade delar som vid provningen i fråga visar på icke överensstämmelse med typen föranleda ny provtagning och provning. Alla nödvändiga åtgärder skall vidtas för att återställa produktionens överensstämmelse med godkänd typ. |
| --- | --- |

8.3.6

säkerställa att alla stickprov och provade delar som vid provningen i fråga visar på icke överensstämmelse med typen föranleda ny provtagning och provning. Alla nödvändiga åtgärder skall vidtas för att återställa produktionens överensstämmelse med godkänd typ.

8.4   Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännande kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ, som tillämpas vid varje tillverkningsenhet.

8.4.1   Vid varje inspektion skall provningsresultaten och dokumentationen av produktionsövervakningen framläggas för den besökande inspektören.

8.4.2   Inspektören kan slumpmässigt ta provexemplar för provning i tillverkarens laboratorium. Det minsta antalet provexemplar kan fastställas i enlighet med resultaten från tillverkarens egna kontroller.

8.4.3   När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det verkar nödvändigt att kontrollera giltigheten av utförda provningar enligt punkt 8.4.2 ovan, skall inspektören välja provexemplar som sänds till den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna.

8.4.4   Den behöriga myndigheten får utföra alla provningar som föreskrivs i dessa föreskrifter. Normalt intervall för dessa kontroller som godkänns av behörig myndighet skall vara en gång per år. Om otillfredsställande resultat upptäcks under någon av dessa inspektioner, skall den behöriga myndigheten se till att alla nödvändiga åtgärder så snart som möjligt vidtas för att återupprätta produktionens överensstämmelse med godkänd typ.

9.   PÅFÖLJD FÖR PRODUKTIONENS BRISTANDE ÖVERENSSTÄMMANDE MED GODKÄND TYP

9.1   Det typgodkännande som beviljats med avseende på en fordonstyp eller en typ av styranordning enligt dessa föreskrifter, kan återkallas om kraven i punkt 8.1 ovan inte uppfylls eller om det utvalda fordonet/ de utvalda fordonen eller den utvalda styranordningen/ de utvalda styranordningarna inte klarar kontrollerna i punkt 8.2 ovan.

9.2   Om en part till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, skall denna part genast rapportera detta till övriga parter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller bilaga 1B till dessa föreskrifter (såsom tillämpligt).

10.   INSTRUKTIONER

Vad gäller en styranordning som inlämnas separat, skall det av förpackningen eller monteringsanvisningarna klart framgå vilken fordonstyp/ vilka fordonstyper som det är avsett för.

11.   TILLVERKNINGENS DEFINITIVA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. Då myndigheten får ett sådant meddelande skall den informera övriga parter till 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller bilaga 1B till dessa föreskrifter (såsom tillämpligt).

12.   NAMN OCH ADRESS TILL DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT TILL DE ADMINISTRATIVA MYNDIGHETERNA

De parter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter skall till FN:s sekretariat rapportera namn och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarna liksom till de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg skall skickas om typgodkännande, utsträckt typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallande av typgodkännande, som utfärdas i annat land.

13.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

13.1   Från det datum då ändringarna i ändringsserie 03 till dessa föreskrifter träder i kraft, får ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att pröva en ansökan om typgodkännande som inlämnats enligt dessa föreskrifter med ändringar med löpnummer 03.

13.2   Typgodkännande av fordonstyp

13.2.1   36 månader efter datum för ikraftträdandet i punkt 13.1 ovan skall de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännande av fordon med frambyggd förarhytt i kategori M1 och fordon i kategori N1 med en totalvikt lägre än 1,5 ton endast om fordonstypen uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter med ändringarna i ändringsserie 03, med undantag för bestämmelserna i punkt 5.1 i dessa föreskrifter, rörande största vertikala förskjutning av styrkolonnen, vilka skall tillämpas på nya godkännanden först efter en ytterligare period om 12 månader.

13.2.2   48 månader efter datum för ikraftträdandet i punkt 13.1 ovan skall de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännande av fordon i kategori M1 som inte är frambyggda endast om fordonstypen uppfyller dessa föreskrifter med ändringarna i ändringsserie 03.

13.2.3   60 månader efter datum för ikraftträdandet i punkt 13.1 ovan kan de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna ett typgodkännande av en fordonstyp som inte beviljats enligt dessa föreskrifter med ändringarna i ändringsserie 03.

13.3   Typgodkännande av en typ av styranordning

13.3.1   24 månader efter datum för ikraftträdandet i punkt 13.1 ovan skall de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännande endast om typen av styranordning uppfyller tillämpliga bestämmelser i dessa föreskrifter med ändringarna i ändringsserie 03.

13.3.2   36 månader efter datum för ikraftträdandets i punkt 13.1 ovan kan de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna ett typgodkännande av en typ av styranordning som inte beviljats enligt dessa föreskrifter, ändringsserie 03.

13.3.3   Från och med datumet för ikraftträdande av supplement 2 till ändringarna i ändringsserie 03 får avtalsparter inte bevilja separata typgodkännanden för en typ av styranordning som innefattar en krockkudde.

13.3.4   Från och med datumet för ikraftträdande av supplement 2 till ändringarna i ändringsserie 03 kan avtalsparter vägra att bevilja separata typgodkännanden för en typ av styranordning som innefattar en krockkudde.

---

(1)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Storbritannien, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien och 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35–36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38–39 (vakanta) och 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användning av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien och 46 för Ukraina. Påföljande nummer kommer att tilldelas andra länder i den kronologiska ordning som de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsett fordon, samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter, och det nummer de då tilldelas skall delges de avtalsslutande parterna av FN:s generalsekreterare.

(2)  Se fotnot till punkt 4.2.4.1.

(3)  Se bilaga 3, punkt 3.1.

---

BILAGA 1A

MEDDELANDE

(största format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAGA 1B

MEDDELANDE

(största format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

MALL A

(Se punkt 4.2.2.4 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen i fråga har, med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av sammanstötning, blivit typgodkänd i Nederländerna (E4) i enlighet med föreskrifter nr 12. Typgodkännandenumrets första två siffror anger att typgodkännandet beviljades enligt kraven i föreskrifter nr 12, ändringsserie 03.

MALL B

(Se punkt 4.2.5 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen i fråga typgodkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 12 och 39 (1). Typgodkännandenumrets första två siffror anger att, vid de datum när dessa godkännanden utfärdades, ingick ändringsserie 03 i föreskrifter nr 12 och i föreskrifter nr 39 ingick ändringsserie 04.

MALL C

(Se punkt 4.3.4 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en styranordning visar att typen av styranordning i fråga har, med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av sammanstötning, blivit typgodkänd i Nederländerna (E4) i enlighet med tillämpliga delar av föreskrifter nr 12, ändringsserie 03.

MALL D

(Se punkt 4.3.4.3 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en styranordning visar att typen av styranordning i fråga har, med avseende på skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av sammanstötning, blivit typgodkänd i Nederländerna (E4) i enlighet med bestämmelserna i punkterna 5.2.1 eller 5.3.1 i föreskrifter nr 12, ändringsserie 03.

---

(1)  Det andra numret ges bara som ett exempel.

---

BILAGA 3

FRONTALKROCK MOT BARRIÄR

1.   SYFTE

Syftet med denna provning är att kontrollera om fordonet uppfyller kraven i punkt 5.1.

2.   PROVNINGSANORDNINGAR, FÖRFARANDE OCH MÄTINSTRUMENT

2.1   Provningsplats

Provningsområdet skall vara tillräckligt stort för att ha plats för framkörningsbana, barriär och de tekniska installationer som är nödvändiga för provningen. Den sista delen av banan, minst 5 meter före barriären, skall vara horisontell (lutning högst 3 % mätt på en sträcka av 1 meter), plan och jämn.

2.2   Barriär

Barriären skall bestå av ett armerat betongblock som är minst 3 m brett framtill och minst 1,5 m högt. Tjockleken skall vara sådan att vikten är minst 70 ton. Framsidan skall vara plan, lodrät och vinkelrät mot framkörningsbanan. Den skall vara täckt med 19 ± 1 mm tjocka plywoodskivor i gott skick. En konstruktion bestående av en minst 25 mm tjock stålplåt kan placeras mellan plywoodskivan och barriären. En barriär med andra egenskaper kan också användas under förutsättning att islagsytan är större än den främre islagsytan hos det fordon som skall provas samt att den ger likvärdiga resultat.

2.3   Fordonets framdrivning

Fordonet skall i sammanstötningsögonblicket inte längre påverkas av någon yttre styrnings- eller framdrivningsanordning. Det skall träffa hindret i en bana som är vinkelrät mot barriären. Den största tillåtna sidoavvikelse som medges mellan den lodräta mittlinjen för fordonets front och kollisionsväggens lodräta mittlinje är ± 30 cm.

2.4   Fordonets skick

2.4.1   Fordonet skall under provningen vara försett med samtliga normala delar och utrustningsenheter som ingår i dess tjänstevikt eller vara i ett sådant skick att det uppfyller detta krav vad gäller delar och utrustning i passagerarutrymmet samt viktfördelning i fordonet som helhet i körklart skick.

Oavsett vad som sägs i punkt 5.1 i dessa föreskrifter kan provningen på tillverkarens begäran utföras med provdockor på plats, under förutsättning att dessa inte vid något tillfälle hindrar styrinrättningens rörelser. Provdockornas vikt skall inte beaktas vid denna provning.

2.4.2   Om fordonet inte framdrivs av sin egen motor, skall bränslesystemet vara fyllt till minst 90 % av sin volym med icke-antändlig vätska med en densitet mellan 0,7 och 1. Samtliga andra system (bromsvätskebehållare, kylare, osv.) får vara tomma.

2.4.3   Om fordonet framdrivs av sin egen motor skall bränsletanken vara fylld till minst 90 %. Samtliga andra system skall vara fyllda.

Om tillverkaren så begär och provorganet medger det får bränsletillförseln ordnas genom en extra tank med liten kapacitet. Om så sker skall bränsletanken vara fylld till minst 90 % av sin volym med icke-antändlig vätska med en densitet mellan 0,7 och 1.

2.4.4   Om tillverkaren så begär kan den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna medge att samma fordon som används vid provning enligt andra föreskrifter (däribland prov som kan påverka uppbyggnaden) även får användas vid de provningar som föreskrivs i dessa föreskrifter.

2.4.5   Om ratten är ställbar skall den vara placerad i det normalläge som anges av tillverkaren eller i annat fall mittemellan inställningens ändlägen.

2.5   Kollisionshastighet

Hastigheten skall i sammanstötningsögonblicket ligga mellan 48,3 km/h och 53,1 km/h. Om provningen utförts vid högre kollisionshastighet och fordonet har uppfyllt uppställda krav skall dock provningen anses ha lett till godkännande.

2.6   Mätinstrument

Noggrannheten hos det instrument som används för att registrera hastigheten enligt punkt 2.5 ovan skall ligga inom 1 %.

3.   RESULTAT

3.1   För att bestämma styranordningens förskjutning bakåt och uppåt skall man under sammanstötningen registrera variationen i avståndet – mätt vågrätt (1) variationen i avståndet – mätt vågrätt (2) och parallellt med fordonets längdaxel samt lodrätt, vinkelrätt mot den axeln – mellan styrkolonnens överdel (och rattstången) och en punkt på fordonet som inte påverkas av sammanstötningen. Den största registrerade variationen skall användas som värde på förskjutningen bakåt och uppåt.

3.2   Efter provningen skall de skador som uppkommit på fordonet beskrivas i en skriftlig rapport. Minst ett fotografi skall tas av fordonet ur vart och ett av följande perspektiv:

| 3.2.1 | Från sidan (höger och vänster). |
| --- | --- |

3.2.1

Från sidan (höger och vänster).

| 3.2.2 | Framifrån. |
| --- | --- |

3.2.2

Framifrån.

| 3.2.3 | Underifrån. |
| --- | --- |

3.2.3

Underifrån.

| 3.2.4 | Det påverkade området inuti passagerarutrymmet. |
| --- | --- |

3.2.4

Det påverkade området inuti passagerarutrymmet.

4.   KORREKTIONSFAKTORER

4.1   Beteckningar

| V | registrerad hastighet i km/h, |
| --- | --- |
| m0 | prototypens vikt i det skick som beskrivs i punkt 2.4 i denna bilaga, |
| m1 | prototypens vikt med provningsutrustning, |
| D0 | variation i det avstånd som mäts under sammanstötningen enligt definition i punkt 3.1 i denna bilaga, |
| D1 | variation i det avstånd som används för att fastställa resultatet av provningen, |
| K1 = | det som är störst av och 0,83; |
| K2 = | det som är störst av m0/m1 och 0,8. |

V

registrerad hastighet i km/h,

m0

prototypens vikt i det skick som beskrivs i punkt 2.4 i denna bilaga,

m1

prototypens vikt med provningsutrustning,

D0

variation i det avstånd som mäts under sammanstötningen enligt definition i punkt 3.1 i denna bilaga,

D1

variation i det avstånd som används för att fastställa resultatet av provningen,

K1 =

det som är störst av Formula och 0,83;

K2 =

det som är störst av m0/m1 och 0,8.

4.2   Den korrigerade variationen D1, som används för att kontrollera prototypens överensstämmelse med kraven i dessa föreskrifter, skall beräknas med följande formel:

D1 = D0.K1.K2

4.3   En provning med frontalkrock mot barriär behövs inte för ett fordon som är identiskt med den bedömda prototypen vad gäller de egenskaper som anges i punkt 2.2 i dessa föreskrifter, men vars vikt m1 är större än m0, om m1 inte är större än 1,25 m0 och om den korrigerade variationen D2, som erhålls ur variationen D1 med formeln D2 = (m1/m0).D1, är sådan att den visar att det nya fordonet fortfarande uppfyller kraven i punkt 5 i dessa föreskrifter.

5.   LIKVÄRDIGA FÖRFARANDEN

5.1   Alternativa provningar kan tillåtas efter den godkännande myndighetens bedömning förutsatt att likvärdigheten kan bevisas. Ett protokoll skall bifogas dokumentationen för typgodkännandet med angivande av de metoder som använts och de resultat som erhållits eller anledningen till att provningen inte utförts.

5.2   Ansvaret för att visa att den alternativa metoden är likvärdig åvilar den tillverkare eller representant som önskar använda denna metod.

---

(1)  Denna registrering kan ersättas av mätningar av maxvärdet.

(2)  Med ”vågrätt” menas här vågrätt i förhållande till passagerarutrymmet när fordonet står stilla före provningen, inte vågrätt i rummet under fordonets rörelse i förhållande till marken. Med ”lodrätt” menas vinkelrätt mot vågrätt samt uppåt.

---

BILAGA 4

ISLAGSPROV MED PROVDOCKA

1.   SYFTE

Syftet med denna provning är att kontrollera om fordonet uppfyller kraven i punkt 5.2 i dessa föreskrifter.

2.   PROVNINGSANORDNINGAR, FÖRFARANDEN OCH MÄTINSTRUMENT

2.1   Fastsättning av styranordningen

2.1.1   Styranordningen skall monteras i främre delen av ett fordon, som skurits av på tvären i höjd med framsätena, eventuellt med tak, vindruta och dörrar borttagna. Denna del skall fästas stumt i provbänken, så att den inte rör sig vid islag med provdockan.

Toleransen för styranordningens monteringsvinkel skall ligga inom ±2 grader från den i konstruktionen avsedda vinkeln.

2.1.2   På tillverkarens begäran och med den tekniska tjänstens medgivande kan dock styranordningen monteras på en ramkonstruktion, som efterliknar dess avsedda montering, under förutsättning att ramkonstruktionen/styrinrättningen i jämförelse med den verkliga främre fordonsdelen/styrinrättningen har

| 2.1.2.1 | samma geometriska utformning, |
| --- | --- |

2.1.2.1

samma geometriska utformning,

| 2.1.2.2 | större styvhet. |
| --- | --- |

2.1.2.2

större styvhet.

2.1.3   Montering av styranordning då endast styranordningen skall godkännas. Styranordningen skall provas komplett med täckpaneler. Den skall ha ett minsta deformationsutrymme på 100 mm mellan styranordningen och provbänken. Rattstången skall vara stadigt fastsatt i provbänken så att den inte kan röra sig vid islaget (se figur 2).

2.2   Inställning av styrinrättningen inför provningarna

2.2.1   Under den första provningen skall styranordningen vara vridet så att dess stabilaste eker är vinkelrätt mot beröringspunkten med provdockan. Om styranordningen är en ratt skall provningen upprepas med rattens mest flexibla del vinkelrätt mot denna beröringspunkt. Om styranordningen är ställbar skall det vid båda provningarna vara placerat i det läge som anges som normalläge av tillverkaren eller i annat fall i det mellersta läget.

2.2.2   Om fordonet är utrustat med en anordning för justering av rattens vinkel och läge, skall provningen utföras med ratten i det läge som anges som normalläge av tillverkaren och som av laboratoriet bedöms som representativt ur energiupptagningssynpunkt.

2.2.3   Om styranordningen är en ratt med krockkudde, skall provningen utföras med krockkudden uppblåst. På tillverkarens begäran och med den tekniska tjänstens medgivande kan denna provning utföras utan att krockkudden blåses upp.

2.3   Provdocka

Provdockan skall ha den form, de mått, den vikt och de egenskaper som beskrivs i tillägget till denna bilaga.

2.4   Mätning av krafter

2.4.1   Mätningar skall göras av den högsta kraft som påverkar provdockan vågrätt och parallellt med fordonets längdaxel som en följd av islaget mot styranordningen.

2.4.2   Denna kraft kan mätas direkt eller indirekt eller beräknas utifrån värden som registreras under provningen.

2.5   Provdockans framdrivning

2.5.1   Framdrivningsmetoden är valfri förutsatt att provdockan vid islaget i styranordningen saknar varje förbindelse med framdrivningsanordningen. Provdockan skall slå i styranordningen efter en ungefär vågrät färd parallellt med fordonets längdaxel.

2.5.2   H-punkten på provdockan, som anges med ett särskilt märke, skall vara inställd så att den före islaget befinner sig i ett vågrätt plan, som passerar genom R-punkten, som denna anges av fordonstillverkaren.

2.6   Hastighet

Provdockan skall träffa styranordningen med en hastighet av 24,1 + 1,2/-0 km/h. Om provningen utförts vid en högre islagshastighet och styranordningen uppfyllt uppställda krav, skall dock provningen anses ha lett till godkännande.

2.7   Mätinstrument

2.7.1   De instrument som används för att registrera parametrarna i punkt 5.2 i dessa föreskrifter skall möjliggöra följande mätnoggrannhet:

| 2.7.1.1 | Provdockans hastighet: inom 2 %. |
| --- | --- |

2.7.1.1

Provdockans hastighet: inom 2 %.

| 2.7.1.2 | Tidmätning: inom 1/1 000 sekund. |
| --- | --- |

2.7.1.2

Tidmätning: inom 1/1 000 sekund.

| 2.7.1.3 | Början av islaget (nollpunkten) i det ögonblick provdockan först får kontakt med styranordningen skall utmärkas på de registreringar och filmupptagningar som används för att analysera provresultaten. |
| --- | --- |

2.7.1.3

Början av islaget (nollpunkten) i det ögonblick provdockan först får kontakt med styranordningen skall utmärkas på de registreringar och filmupptagningar som används för att analysera provresultaten.

| 2.7.1.4 | Mätning av kraft
  Instrumenteringen skall uppfylla kraven enligt ISO 6487:1987, om inte annat anges i dessa föreskrifter.






  2.7.1.4.1 | Med belastningsgivare inmonterade i styrsystemet:
  Kanalamplitudklassen skall vara 1 960 daN (2 000 kg) och kanalfrekvensklassen 600. |
| --- | --- | --- |

2.7.1.4

Mätning av kraft

Instrumenteringen skall uppfylla kraven enligt ISO 6487:1987, om inte annat anges i dessa föreskrifter.

2.7.1.4.1

Med belastningsgivare inmonterade i styrsystemet:

Kanalamplitudklassen skall vara 1 960 daN (2 000 kg) och kanalfrekvensklassen 600.

| 2.7.1.4.2 | Med accelerometrar eller belastningsgivare inbyggda i provdockan: Två accelerometrar med en känslighetsriktning skall placeras symmetriskt i tvärplanet för provdockans tyngdpunkt. Kanalamplitudklassen skall vara 60 g och kanalfrekvensklassen 180. Andra metoder kan tillåtas vad gäller antal accelerometrar som används vid mätningen och deras placering, exempelvis genom att mätapparaturen delas upp i skilda delar vid tyngdpunkten, där accelerometrarna placeras för att mäta accelerationen horisontellt och parallellt med fordonets längdaxel.
  Den resulterande kraften skall vara den kraft som motsvarar det högsta värdet på summan av de krafter som beräknas eller uppmäts direkt för varje del av provdockan. |
| --- | --- |

2.7.1.4.2

Med accelerometrar eller belastningsgivare inbyggda i provdockan: Två accelerometrar med en känslighetsriktning skall placeras symmetriskt i tvärplanet för provdockans tyngdpunkt. Kanalamplitudklassen skall vara 60 g och kanalfrekvensklassen 180. Andra metoder kan tillåtas vad gäller antal accelerometrar som används vid mätningen och deras placering, exempelvis genom att mätapparaturen delas upp i skilda delar vid tyngdpunkten, där accelerometrarna placeras för att mäta accelerationen horisontellt och parallellt med fordonets längdaxel.

Den resulterande kraften skall vara den kraft som motsvarar det högsta värdet på summan av de krafter som beräknas eller uppmäts direkt för varje del av provdockan.

2.8   Yttertemperatur: stabiliserad vid 20 °C ± 5 °C.

3.   RESULTAT

3.1   Efter provningen skall den skada som tillfogats styrinrättningen dokumenteras och beskrivas i en skriftlig rapport. Minst ett fotografi skall tas från sidan och minst ett framifrån av området kring styranordningen/styrkolonnen/instrumentpanelen.

3.2   Det högsta värdet på kraften skall mätas eller beräknas enligt punkt 2.4.

Tillägg

(Vikt: 34–36 kg. Halv kroppsformad provdocka)

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Image

---

BILAGA 5

ISLAGSPROV MED HUVUDFORMAD PROVKROPP

1.   SYFTE

Syftet med denna provning är att kontrollera om styranordningen uppfyller kraven i punkt 5.3 i dessa föreskrifter.

2.   PROVNINGSANORDNINGAR, FÖRFARANDEN OCH MÄTINSTRUMENT

2.1   Allmänt

2.1.1   Styranordningen skall provas komplett med täckpaneler.

2.1.2   Om styranordningen är en ratt med krockkudde, skall provningen utföras med krockkudden uppblåst. På tillverkarens begäran och med den tekniska tjänstens medgivande kan denna provning utföras utan att krockkudden blåses upp.

2.2   Montering av styranordningen i fall då ansökan om typgodkännande av en sådan styranordning görs i samband med ansökan om typgodkännande av fordon.

2.2.1   Styranordningen skall monteras i främre delen av ett fordon, som skurits av på tvären i höjd med framsätena, eventuellt med tak, vindruta och dörrar borttagna.

Denna del skall fästas stumt i provbänken, så att den inte rör sig vid islag med provkroppen.

Toleransen för styranordningens monteringsvinkel skall ligga inom ± 2 grader från den i konstruktionen avsedda vinkeln.

2.2.2   På tillverkarens begäran och med den tekniska tjänstens medgivande kan dock styranordningen monteras på en ramkonstruktion, som efterliknar dess avsedda montering, under förutsättning att ramkonstruktionen/styrinrättningen i jämförelse med den verkliga främre fordonsdelen/styrinrättningen har

| 2.2.2.1 | samma geometriska utformning, |
| --- | --- |

2.2.2.1

samma geometriska utformning,

| 2.2.2.2 | större styvhet. |
| --- | --- |

2.2.2.2

större styvhet.

2.3   Montering av styranordning då endast styranordningen skall typgodkännas.

Styranordningen skall provas komplett med täckpaneler. Den skall ha ett minsta deformationsutrymme på 100 mm mellan styranordningen och provbänken. Rattstången skall vara stadigt fastsatt i provbänken så att den inte kan röra sig vid islaget (se figur 1).

2.3.1   På tillverkarens begäran kan dock provningen utföras under de förhållanden som anges i punkt 2.2 ovan. I detta fall gäller typgodkännandet endast om montering sker i den angivna typen eller de angivna typerna av fordon.

3.   PROVUTRUSTNING

3.1   Utrustningen består av en linjärt helt styrd styv provkropp med en vikt av 6,8 kg. Dess islagsyta är halvklotformad med en diameter av 165 mm.

3.2   Den huvudformade provkroppen skall vara utrustad med två accelerometrar och en anordning för hastighetsmätning, samtliga med möjlighet att mäta värden i islagsriktningen.

3.3   Mätinstrument

3.3.1   Mätinstrumenten skall uppfylla kraven enligt ISO 6487:1987. Dessutom skall de ha följande egenskaper:

3.3.2   Acceleration

Kanalamplitudklass 150 g CAC

Kanalfrekvensklass 600 Hz CFC

3.3.3   Hastighet

Noggrannhet inom ±1 %

3.3.4   Tidsregistrering

Instrumenteringen skall möjliggöra att händelseförloppet registreras i sin helhet och att avläsningarna görs med en noggrannhet av en tusendels sekund. Islagets början (nollpunkten) vid den första kontakten mellan provkroppen och styranordningen skall anges i de anteckningar som görs för att analysera provningen.

4.   PROVNINGSFÖRFARANDE

4.1   Styranordningens plan skall ligga vinkelrätt mot islagsriktningen.

4.2   Högst fyra och minst tre lägen på varje typ av styranordning skall provas med islag. Ett nytt exemplar av styranordningen skall användas för varje islagsprov. Vid på varandra följande provningar skall den axiella axeln hos provkroppen ligga i linje med följande punkter:

| 4.2.1 | Rattcentrums mitt |
| --- | --- |

4.2.1

Rattcentrums mitt

| 4.2.2 | Infästningspunkten för den styvaste eller mest stödda rattekern vid innerkanten av rattkransen. |
| --- | --- |

4.2.2

Infästningspunkten för den styvaste eller mest stödda rattekern vid innerkanten av rattkransen.

| 4.2.3 | Mittpunkten på den kortaste fria delen av rattkransen som inte har någon ratteker när den träffas av den huvudformade provkroppen. |
| --- | --- |

4.2.3

Mittpunkten på den kortaste fria delen av rattkransen som inte har någon ratteker när den träffas av den huvudformade provkroppen.

| 4.2.4 | Enligt den typgodkännande myndighetens bedömning ”sämsta tänkbara” läge på styranordningen. |
| --- | --- |

4.2.4

Enligt den typgodkännande myndighetens bedömning ”sämsta tänkbara” läge på styranordningen.

4.3   Provkroppen skall träffa styranordningen med en hastighet av 24,1 km/h. Denna hastighet skall uppnås enbart genom framslungningskraften eller genom användning av en extra framdrivningsanordning.

5.   RESULTAT

5.1   Vid de provningar som beskrivs ovan skall retardationen av provkroppen anses vara de samtidigt avlästa medelvärdena från de båda retardationsmätarna.

6.   LIKVÄRDIGA FÖRFARANDEN

6.1   Alternativa provningar kan tillåtas efter den godkännande myndighetens bedömning förutsatt att likvärdigheten kan påvisas. Ett protokoll skall bifogas dokumentationen för typgodkännandet med angivande av de metoder som använts och de resultat som erhållits.

6.2   Ansvaret för att visa att den alternativa metoden är likvärdig åvilar den tillverkare eller representant som önskar använda denna metod.

Figur 1a

Provningens uppriggning

Image

Figur 1b

Mätning av provningsuppriggningens styvhet

Image

---

BILAGA 6

Förfarande för fastställande av H-punkt och faktisk bröstkorgsvinkel för sittlägen i motorfordon

1.   SYFTE

Förfarandet som beskrivs i denna bilaga används för att fastställa H-punktens läge och faktisk bröstkorgsvinkel för en eller flera sittlägen i ett motorfordon och för att verifiera förhållandet mellan uppmätta data och de konstruktionsangivelser som lämnats av tillverkaren. (1)

2.   DEFINITIONER

I denna bilaga används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

2.1.   referensdata: en eller flera av följande egenskaper för en sittplats:

2.2.   tredimensionell H-punktsmaskin (3D H-maskin): en anordning som används för att fastställa H-punkter och faktiska bröstkorgsvinklar. Denna anordning beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga.

2.3.   H-punkt: svängningscentrum för bröstkorg och höft för 3D H-maskinen som installeras i fordonssätet enligt punkt 4 nedan. H-punkten sitter mitt på anordningens mittlinje som går mellan H-punktens siktknappar på 3D H-maskinens båda sidor. H-punkten motsvarar teoretiskt R-punkten (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan). När H-punkten fastställts enligt det förfarande som beskrivs i punkt 4, anses den fast i förhållande till sätesdynans struktur och flyttas med denna när sätet ställs in.

2.4.   R-punkt eller sätets referenspunkt: den konstruktionspunkt som anges av tillverkaren för varje sittplats och fastställs med avseende på det tredimensionella referenssystemet.

2.5.   bröstkorgslinje: centrumlinjen för 3D H-maskinens givare med givaren placerad i sitt bakersta läge.

2.6.   faktisk bröstkorgsvinkel: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom H-punkten och bröstkorgslinjen med hjälp av ryggvinkelskvadranten på 3D H-maskinen. Den faktiska bröstkorgsvinkeln motsvarar teoretiskt den konstruerade bröstkorgsvinkeln (för toleranser se punkt 3.2.2 nedan).

2.7.   konstruerad bröstkorgsvinkel: den vinkel som uppmäts mellan en vertikal linje genom R-punkten och bröstkorgslinjen i ett läge som motsvarar konstruktionsläget för sätets ryggstöd som fastställts av fordonstillverkaren.

2.8.   passagerarens mittplan: mittplanet för 3D H-maskinen i varje avsedd sittplats. Det representeras av koordinaten för H-punkten på Y-axeln. För enskilda säten sammanfaller sätets mittplan med passagerarens mittplan. För andra säten anges passagerarens mittplan av tillverkaren.

2.9.   tredimensionellt referenssystem: ett system som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga.

2.10.   referenspunkter: fysiska punkter (hål, ytor, märken eller fördjupningar) i fordonets chassi som anges av tillverkaren.

2.11.   fordonets mätläge: fordonets läge såsom det anges av referenspunkterna i det tredimensionella referenssystemet.

3.   KRAV

3.1.   Uppgiftslämnande

För varje sittplats där referensdata krävs för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i gällande föreskrifter, skall alla eller ett lämpligt urval av följande uppgifter lämnas i den form som anges i tillägg 3 till denna bilaga:

| 3.1.1. | R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punktens koordinater i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 3.1.2. | Den konstruerade bröstkorgsvinkeln. |
| --- | --- |

3.1.2.

Den konstruerade bröstkorgsvinkeln.

| 3.1.3. | Alla anvisningar som krävs för att ställa in sätet (om det kan ställas in) i det mätläge som anges i punkt 4.3 nedan. |
| --- | --- |

3.1.3.

Alla anvisningar som krävs för att ställa in sätet (om det kan ställas in) i det mätläge som anges i punkt 4.3 nedan.

3.2.   Förhållande mellan uppmätta data och konstruktionsvärden.

3.2.1.   H-punktens koordinater och värdet på den faktiska bröstkorgsvinkeln, som erhålls med det förfarande som anges i punkt 4 nedan, skall jämföras med respektive värden på koordinaterna för R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln, som anges av fordonstillverkaren.

3.2.2.   De relativa lägena för R-punkten och H-punkten och förhållandet mellan den konstruerade bröstkorgsvinkeln och den faktiska bröstkorgsvinkeln skall anses tillfredsställande för sittplatsen i fråga om H-punkten, såsom den definieras av sina koordinater, ligger inom en kvadrat med sidan 50 mm med horisontella och vertikala sidor vars diagonaler korsas vid R-punkten och om den faktiska bröstkorgsvinkeln inte avviker mer än ±5 ° från den konstruerade bröstkorgsvinkeln.

3.2.3.   Om dessa villkor är uppfyllda skall R-punkten och den konstruerade bröstkorgsvinkeln användas för att visa överensstämmelse med bestämmelserna i dessa föreskrifter.

3.2.4.   Om H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln inte uppfyller kraven i punkt 3.2, skall H-punkten eller den faktiska bröstkorgsvinkeln bestämmas två gånger till (tre gånger totalt). Om resultaten från två av dessa tre förfaranden uppfyller kraven skall villkoren i punkt 3.2.3 ovan tillämpas.

3.2.5.   Om resultaten av de sista två av de tre förfaranden som beskrivs i punkt 3.2.4 ovan inte uppfyller kraven i punkt 3.2.2 ovan, eller om verifieringen inte kan utföras eftersom fordonstillverkaren har försummat att tillhandahålla uppgifter avseende R-punktens läge eller avseende den konstruerade bröstkorgsvinkeln, skall det mellersta av de tre uppmätta punkterna eller medelvärdet för de tre uppmätta vinklarna användas och anses tillämpliga i alla de fall då hänvisning sker till R-punkten eller den konstruerade bröstkorgsvinkeln i dessa föreskrifter.

4.   FÖRFARANDE FÖR FASTSTÄLLANDE AV H-PUNKT OCH FAKTISK BRÖSTKORGSVINKEL

4.1.   Fordonet skall konditioneras enligt tillverkarens önskemål, vid en temperatur av 20 °C ±10 °C för att säkerställa att materialet i sätet har uppnått rumstemperatur. Om sätet som skall kontrolleras aldrig använts skall en person eller anordning som väger 70 till 80 kg två gånger placeras på sätet under vardera en minut så att stoppningen i sätesdynan och ryggstödet pressas ihop. Om tillverkaren så önskar skall alla säten vara obelastade under minst 30 min före installationen av 3D H-maskinen.

4.2.   Fordonet skall ha det mätläge som definieras i punkt 2.11 ovan.

4.3.   Om sätet är ställbart, skall det först ställas in i det bakersta normala kör- eller åkläget, enligt fordonstillverkarens uppgifter. Här avses sätets inställning endast i längsled, och sätesförskjutning som används för andra ändamål än normala kör- eller åklägen tas inte med i beräkningen. Om andra inställningsmöjligheter för sätet finns (i höjdled, i vinkelled, i förhållande till ryggstödet osv.) skall dessa ställas in i det läge som anges av fordonstillverkaren. För stötdämpande säten skall läget i höjdled vara helt fast i ett läge som motsvarar normalt körläge enligt tillverkarens specifikationer.

4.4.   Det sittområde som kommer i kontakt med 3D H-maskinen skall täckas av ett tunt bomullstyg av tillräcklig storlek och lämplig textur, som beskrivs som en vanlig bomullstextil med 18,9 trådar per cm2 och som väger 0,228 kg/m2 eller ett stickat eller ovävt textilmaterial med samma egenskaper. Om provningen utförs på ett säte utanför fordonet skall det golv på vilket sätet är placerat ha samma egenskaper (2) som golvet i fordonet i vilket sätet är avsett att användas.

4.5.   Placera 3D H-maskinens sätes- och rygganordning, så att passagerarens mittplan (C/LO) sammanfaller med 3D H-maskinens mittplan. Om tillverkaren så önskar kan 3D H-maskinen flyttas inåt i förhållande till C/LO om 3D H-maskinen är placerad så långt ut att säteskanten inte medger att 3D H-maskinen står rakt.

4.6.   Sätt fast fot- och underbensdelar i sätesenheten, antingen var för sig eller genom att använda T-stången och den hopmonterade underbensdelen. En linje genom H-punktens siktknappar skall vara parallell med marken och vinkelrät mot sätets längsgående mittplan.

4.7.   Ställ in fot- och benlägen för 3D H-maskinen enligt följande:

4.7.1.   Avsedd sittplats: förare och yttre passagerare fram

4.7.1.1.   Både fötterna och benenheterna skall flyttas framåt så att fötterna får ett normalt läge på golvet, mellan pedalerna om så krävs. Om så är möjligt skall den vänstra foten placeras ungefär lika långt till vänster om 3D H-maskinens mittplan som den högra foten till höger. Det vattenpass som verifierar 3D H-maskinens inriktning i sidled skall bringas till horisontellt läge genom ny inställning av sätesdelen om det behövs eller genom att flytta ben- och fotdelarna bakåt. Den linje som går genom H-punktens siktknappar skall hållas vinkelrät mot sätets längsgående mittplan.

4.7.1.2.   Om det vänstra benet inte kan hållas parallellt med det högra och den vänstra foten inte kan stödjas av chassit skall den flyttas tills den får stöd. Siktknapparnas inriktning skall bibehållas.

4.7.2.   Avsedd sittplats: yttre bak

För baksäten och extrasäten skall benen placeras enligt tillverkarens anvisningar. Om fötterna då vilar mot delar av golvet som ligger på olika nivåer, skall den fot som först kommer i beröring med framsätet fungera som referenspunkt medan den andra foten skall ställas in så att vattenpasset, som medger kontroll av sätesdelens lutning i tvärled, är inställt horisontellt.

4.7.3.   Andra avsedda sittplatser:

Det allmänna förfarandet som anges i punkt 4.7.1 ovan skall följas, fötterna skall dock placeras enligt fordonstillverkarens anvisningar.

4.8.   Anbringa underbenens och lårens vikter och rikta in 3D H-maskinen.

4.9.   Luta ryggdelen framåt mot det främre stoppet och dra bort 3D H-maskinen från ryggstödet med T-stången. Sätt tillbaka 3D H-maskinen på sätet på ett av följande sätt:

| 4.9.1. | Om 3D H-maskinen tenderar att glida bakåt används följande förfarande: Låt 3D H-maskinen glida bakåt tills en framåtriktad horisontell återhållande kraft på T-stången inte längre krävs, dvs. tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet. Flytta underbenet igen om det behövs. |
| --- | --- |

4.9.1.

Om 3D H-maskinen tenderar att glida bakåt används följande förfarande: Låt 3D H-maskinen glida bakåt tills en framåtriktad horisontell återhållande kraft på T-stången inte längre krävs, dvs. tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet. Flytta underbenet igen om det behövs.

| 4.9.2. | Om 3D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt används följande förfarande: Låt 3D H-maskinen glida bakåt genom att tillföra en bakåtriktad horisontell kraft på T-stången tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). |
| --- | --- |

4.9.2.

Om 3D H-maskinen inte tenderar att glida bakåt används följande förfarande: Låt 3D H-maskinen glida bakåt genom att tillföra en bakåtriktad horisontell kraft på T-stången tills sätesdelen kommer i kontakt med ryggstödet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga).

4.10.   Tillför en kraft på 100 ±10 N på 3D H-maskinens rygg- och sätesdel i skärningen mellan höftvinkelkvadranten och T-stångsfästet. Riktningen på den tillförda kraften skall bibehållas längs en linje som går genom ovan nämnda skärningspunkt till en punkt alldeles ovanför lårbensfästet (se figur 2 i tillägg 1 till denna bilaga). Låt sedan ryggdelen försiktigt åter ligga an mot ryggstödet. Försiktighet måste iakttas under återstoden av förfarandet för att förhindra att 3D H-maskinen glider framåt.

4.11.   Sätt höger och vänster bakdelsvikt på plats och sedan alternerande de åtta bröstkorgsvikterna. Bibehåll 3D H-maskinens vattenpass i nolläge.

4.12.   Luta ryggdelen framåt för att ta bort trycket mot ryggstödet. Gunga 3D H-maskinen sidledes 10 ° (5 ° åt vardera hållet från det vertikala mittplanet) under tre kompletta cykler för att ta bort all ansamlad friktion mellan 3D H-maskinen och sätet.

Under gungningsförfarandet kan 3D H-maskinens T-stång tendera att avvika från angiven horisontell och vertikal inriktning. T-stången måste därför hållas fast genom att anbringa en lämplig sidkraft under gungningen. Försiktighet måste iakttas vid hållandet av T-stången och gungningen av 3D H-maskinen för att säkerställa att inga oavsiktliga yttre krafter anbringas i vertikal riktning, framåt eller bakåt.

3D H-maskinens fötter skall inte hindras eller hållas fast under denna fas. Om fötterna ändrar läge skall de under denna fas få behålla detta läge.

Återför försiktigt ryggdelen mot ryggstödet och kontrollera att de två vattenpassen står i läge noll. Om fötterna har rört sig vid gungningen av 3D H-maskinen skall de återföras till sina lägen enligt följande:

| | Lyft fötterna alternerande från golvet så lite som behövs tills ingen ytterligare fotrörelse sker. Vid denna lyftning skall fötterna kunna rotera och inga krafter bakåt eller åt sidorna skall anbringas. När respektive fot placeras tillbaka i nedläge skall hälen vara i kontakt med den konstruktion som är avsedd för detta. |
| --- | --- |

Lyft fötterna alternerande från golvet så lite som behövs tills ingen ytterligare fotrörelse sker. Vid denna lyftning skall fötterna kunna rotera och inga krafter bakåt eller åt sidorna skall anbringas. När respektive fot placeras tillbaka i nedläge skall hälen vara i kontakt med den konstruktion som är avsedd för detta.

| | Kontrollera att vattenpasset på sidan är i nolläge, anbringa om så behövs en sidkraft överst på ryggdelen som är tillräckligt stor för att få 3D H-maskinens sätesdel i nivå med sätet. |
| --- | --- |

Kontrollera att vattenpasset på sidan är i nolläge, anbringa om så behövs en sidkraft överst på ryggdelen som är tillräckligt stor för att få 3D H-maskinens sätesdel i nivå med sätet.

4.13.   Håll i T-stången för att förhindra att 3D H-maskinen glider framåt på sätesdynan och fortsätt enligt följande:

| a) | Återför ryggdelen mot ryggstödet. |
| --- | --- |

a)

Återför ryggdelen mot ryggstödet.

| b) | Anbringa och frigör alternerande en horisontell bakåtriktad kraft, som inte är större än 25 N, på ryggens vinkelstång på en höjd som ungefär motsvarar centrum för bröstkorgsvikterna tills höftvinkelkvadranten anger att ett stabilt läge har uppnåtts sedan kraften frigjorts. Försiktighet skall iakttas för att säkerställa att inga yttre krafter nedåt eller åt sidan anbringas på 3D H-maskinen. Om ytterligare nivåinställning av 3D H-maskinen är nödvändig, låt ryggdelen rotera framåt, rikta in igen, och upprepa förfarandet från punkt 4.12. |
| --- | --- |

b)

Anbringa och frigör alternerande en horisontell bakåtriktad kraft, som inte är större än 25 N, på ryggens vinkelstång på en höjd som ungefär motsvarar centrum för bröstkorgsvikterna tills höftvinkelkvadranten anger att ett stabilt läge har uppnåtts sedan kraften frigjorts. Försiktighet skall iakttas för att säkerställa att inga yttre krafter nedåt eller åt sidan anbringas på 3D H-maskinen. Om ytterligare nivåinställning av 3D H-maskinen är nödvändig, låt ryggdelen rotera framåt, rikta in igen, och upprepa förfarandet från punkt 4.12.

4.14.   Gör alla mätningar:

| 4.14.1. | H-punktens koordinater mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet. |
| --- | --- |

4.14.1.

H-punktens koordinater mäts i förhållande till det tredimensionella referenssystemet.

| 4.14.2. | Den faktiska bröstkorgsvinkeln avläses vid 3D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med givaren placerad i sitt bakersta läge. |
| --- | --- |

4.14.2.

Den faktiska bröstkorgsvinkeln avläses vid 3D H-maskinens ryggvinkelkvadrant med givaren placerad i sitt bakersta läge.

4.15.   Om en omkörning av 3D H-maskinens installation önskas skall alla säten vara obelastade under minst 30 min före omkörningen. 3D H-maskinen skall inte lämnas belastad på sätet under längre tid än vad som krävs för att utföra provningen.

4.16.   Om sätena i samma rad kan anses vara likadana (bänksäten, identiska säten osv.), skall endast en H-punkt och en faktisk ryggstödsvinkel bestämmas för varje sätesrad med 3D H-maskinen som beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga placerad på en plats som anses representativ för raden. Denna plats skall vara

| 4.16.1. | förarplatsen när det gäller den främre raden, |
| --- | --- |

4.16.1.

förarplatsen när det gäller den främre raden,

| 4.16.2. | en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna. |
| --- | --- |

4.16.2.

en ytterplats när det gäller den eller de bakre raderna.

---

(1)  För alla sittplatser utom framsäten där H-punkten inte kan fastställas med den tredimensionella H-punktmaskinen eller andra förfaranden, får den R-punkt som angetts av tillverkaren användas som referens enligt behörig myndighets gottfinnande.

(2)  Lutningsvinkel, höjdskillnad genom höjning av sätet, ytstruktur osv.

Tillägg 1

Beskrivning av den tredimensionella H-punktmaskinen (1) (3D H-maskinen)

1.   Rygg- och sätesdelar

Rygg- och sätesdelarna är konstruerade av armerad plats och metall, de simulerar människans bröstkorg och lår. En kvadrant är fastsatt på givaren och ledad i H-punkten för att mäta den faktiska bröstkorgsvinkeln. En justerbar lårstång, som är fästad i sätesdelen fastställer lårens mittlinje och utgör grundlinje för höftvinkelkvadranten.

2.   Kropp- och benkomponenter

Underbenskomponenterna är fastsatta i sätesenheten där T-stången för samman knäna som är ett sidoutskott på den justerbara lårstången. Kvadranter ingår i de undre benkomponenterna för att mäta knävinklar. Sko- och fotdelarna är kalibrerade för att mäta fotvinkeln. Två vattenpass inriktar anordningen i rummet. Kroppskomponentvikterna placeras vid motsvarande tyngdcentra för att ge ett tryck på sätet som motsvarar en man med vikten 76 kg. Fri rörlighet hos alla leder på 3D H-maskinen skall kontrolleras utan att någon friktion kan iakttas.

Figur 1

3D H-maskinens beteckningar

Image

Figur 2

3D H-maskinens mått och viktfördelning

Image

---

(1)  För detaljerade uppgifter om 3D H-maskinens konstruktion hänvisas till Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

Maskinen motsvarar den som beskrivs i ISO-standard 6549:1980.

Tillägg 2

Tredimensionellt referenssystem

| 1. | Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre rätvinkliga plan som fastställs av fordonstillverkaren (se figur) (1). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionella referenssystemet definieras av tre rätvinkliga plan som fastställs av fordonstillverkaren (se figur) (1).

| 2. | Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på underlaget så att referenspunkternas koordinater motsvarar de värden som anges av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

2.

Fordonets mätläge fastställs genom att fordonet placeras på underlaget så att referenspunkternas koordinater motsvarar de värden som anges av fordonstillverkaren.

| 3. | R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

3.

R- och H-punkternas koordinater fastställs i förhållande till de referenspunkter som anges av tillverkaren.

Figur

Tredimensionellt referenssystem

Image

---

(1)  Referenssystemet motsvarar ISO-standarden 4130:1978.

Tillägg 3

Referensdata avseende sittplatser

1.   Kodning av referensdata

Referensdata förtecknas i följd för varje sittplats. Sittplatserna identifieras med hjälp av en kod bestående av två tecken. Det första tecknet är en siffra och anger sätenas radnummer, räknat framifrån och bakåt. Det andra tecknet är en stor bokstav, vilken anger sätets placering i en rad. Sett i körriktningen skall följande bokstäver användas:

| L | = | vänster |
| --- | --- | --- |
| C | = | mitten |
| R | = | höger |

L

=

vänster

C

=

mitten

R

=

höger

2.   Beskrivning av fordonets mätläge

| 2.1 | Referenspunkternas koordinater






  X | ... |
| --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

2.1

Referenspunkternas koordinater

X

...

Y

...

Z

...

3.   Förteckning av referensdata

| 3.1 | Sittplats: ...






  3.1.1 | R-punktens koordinater






  X | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

3.1

Sittplats: ...

3.1.1

R-punktens koordinater

X

...

Y

...

Z

...

| 3.1.2 | Konstruerad bröstkorgsvinkel: ... |
| --- | --- |

3.1.2

Konstruerad bröstkorgsvinkel: ...

| 3.1.3 | Specifikationer för inställning av säte (1)








  Horisontellt | : | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertikalt | : | ... |
| Vinkel | : | ... |
| Bröstkorgsvinkel | : | ... |

3.1.3

Specifikationer för inställning av säte (1)

Horisontellt

:

...

Vertikalt

:

...

Vinkel

:

...

Bröstkorgsvinkel

:

...

Märk: Ytterligare sittplatsers referensdata förtecknas i punkterna 3.2, 3.3 etc.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 26.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/41

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2008/487/GUSP

av den 23 juni 2008

till stöd för universalisering och genomförande av 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet en europeisk säkerhetsstrategi som manar till en internationell ordning grundad på faktisk multilateralism. Den europeiska säkerhetsstrategin innebär ett erkännande av Förenta nationernas stadga som den grundläggande ramen för internationella förbindelser. Att stärka Förenta nationerna och bidra till att utrusta organisationen så att den kan bära sitt ansvar och agera effektivt är en prioritering för Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet en europeisk säkerhetsstrategi som manar till en internationell ordning grundad på faktisk multilateralism. Den europeiska säkerhetsstrategin innebär ett erkännande av Förenta nationernas stadga som den grundläggande ramen för internationella förbindelser. Att stärka Förenta nationerna och bidra till att utrusta organisationen så att den kan bära sitt ansvar och agera effektivt är en prioritering för Europeiska unionen.

| (2) | I Förenta nationernas generalförsamlings resolution 51/45 av den 10 december 1996 uppmanades alla stater att energiskt eftersträva ett effektivt och rättsligt bindande internationellt avtal om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor. |
| --- | --- |

(2)

I Förenta nationernas generalförsamlings resolution 51/45 av den 10 december 1996 uppmanades alla stater att energiskt eftersträva ett effektivt och rättsligt bindande internationellt avtal om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor.

| (3) | Konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (”konventionen”) öppnades för undertecknande den 3 december 1997 och trädde i kraft den 1 mars 1999. Den utgör ett övergripande internationellt instrument för att hantera alla frågor i samband med antipersonella minor, bland annat användning och produktion, handel med dem, hjälp till offren, minröjning och förstöring av lager. |
| --- | --- |

(3)

Konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (”konventionen”) öppnades för undertecknande den 3 december 1997 och trädde i kraft den 1 mars 1999. Den utgör ett övergripande internationellt instrument för att hantera alla frågor i samband med antipersonella minor, bland annat användning och produktion, handel med dem, hjälp till offren, minröjning och förstöring av lager.

| (4) | I december 2004 antog de stater som är parter i konventionen handlingsplanen från Nairobi för 2005–2009 och enades om diverse samförståndsöverenskommelser angående universalisering och genomförande av konventionen i alla dess aspekter. |
| --- | --- |

(4)

I december 2004 antog de stater som är parter i konventionen handlingsplanen från Nairobi för 2005–2009 och enades om diverse samförståndsöverenskommelser angående universalisering och genomförande av konventionen i alla dess aspekter.

| (5) | I december 2007 antog Förenta nationernas generalförsamling resolution 62/41 om genomförande av konventionen och uppmanade alla stater som inte har undertecknat den att utan dröjsmål göra detta samt uppmanade alla stater som har undertecknat men inte ratificerat konventionen att utan dröjsmål ratificera den, och uppmanade alla stater att, när de har möjlighet till det, främja anslutning till konventionen genom bilaterala, subregionala, regionala och multilaterala kontakter, uppsökande verksamhet, seminarier och andra medel. |
| --- | --- |

(5)

I december 2007 antog Förenta nationernas generalförsamling resolution 62/41 om genomförande av konventionen och uppmanade alla stater som inte har undertecknat den att utan dröjsmål göra detta samt uppmanade alla stater som har undertecknat men inte ratificerat konventionen att utan dröjsmål ratificera den, och uppmanade alla stater att, när de har möjlighet till det, främja anslutning till konventionen genom bilaterala, subregionala, regionala och multilaterala kontakter, uppsökande verksamhet, seminarier och andra medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att stödja genomförandet av konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (”konventionen”) i linje med Förenta nationernas generalförsamlings resolution 62/41 ska Europeiska unionen (”EU”) eftersträva följande mål:

| a) | Främjande av universalisering av konventionen och stöd till förberedelse av dess andra översynskonferens 2009. |
| --- | --- |

a)

Främjande av universalisering av konventionen och stöd till förberedelse av dess andra översynskonferens 2009.

| b) | Stöd till fullständigt genomförande av konventionen av konventionsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Stöd till fullständigt genomförande av konventionen av konventionsstaterna.

2.   För att nå de mål som anges i punkt 1 ska EU åta sig följande projekt:

| a) | Anordna upp till sex regionala eller subregionala seminarier i syfte att öka anslutningen till och ratificeringen av konventionen och förbereda den andra översynskonferensen 2009. |
| --- | --- |

a)

Anordna upp till sex regionala eller subregionala seminarier i syfte att öka anslutningen till och ratificeringen av konventionen och förbereda den andra översynskonferensen 2009.

| b) | Fortlöpande tillhandahålla teknisk rådgivning och genomföra upp till 25 målinriktade tekniska biståndsbesök hos konventionsstater i syfte att lämna rekommendationer för ett fullständigt genomförande av konventionen. |
| --- | --- |

b)

Fortlöpande tillhandahålla teknisk rådgivning och genomföra upp till 25 målinriktade tekniska biståndsbesök hos konventionsstater i syfte att lämna rekommendationer för ett fullständigt genomförande av konventionen.

Bilagan innehåller en detaljerad beskrivning av dessa projekt.

Artikel 2

1.   Ordförandeskapet ska ansvara för genomförandet av denna gemensamma åtgärd, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten för Gusp. Kommissionen ska medverka fullt ut.

2.   Det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska genomföras av enheten för stöd till genomförande hos det internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève (ISU/GICHD). Den ska genomföra denna uppgift under överinseende av generalsekreteraren/den höge representanten, som ska bistå ordförandeskapet. Generalsekreteraren/den höge representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med ISU/GICHD.

3.   Ordförandeskapet, generalsekreteraren/den höge representanten och kommissionen ska i enlighet med sina respektive befogenheter regelbundet underrätta varandra om projekten.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 1.2 ska uppgå till 1 070 000 EUR, som ska finansieras via Europeiska unionens allmänna budget.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med budgetförfaranden och budgetregler för Europeiska unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som avses i punkt 2, vilka ska ha formen av gåvobistånd, förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med ISU/GICHD. I finansieringsöverenskommelsen ska det fastställas att ISU/GICHD ska se till att EU:s bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska eftersträva ett ingående av den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att denna gemensamma åtgärd har trätt i kraft. Den ska underrätta rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen.

Artikel 4

Ordförandeskapet, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten, ska rapportera till rådet om genomförandet av denna gemensamma åtgärd på grundval av rapporter som regelbundet ska utarbetas av ISU/GICHD. Dessa rapporter ska utgöra grunden för rådets utvärdering. Kommissionen ska medverka fullt ut. Den ska lämna information om de finansiella aspekterna av genomförandet av denna gemensamma åtgärd.

Artikel 5

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas.

Den ska upphöra att gälla 21 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts, eller 6 månader efter det att den gemensamma åtgärden har antagits om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts inom den tiden.

Artikel 6

Denna gemensamma åtgärd ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Luxemburg den 23 juni 2008.

På rådets vägnar

I. JARC

Ordförande

---

BILAGA

1.   Syfte

Det övergripande syftet med denna gemensamma åtgärd är främjande av universalisering av konventionen, stöd till fullständigt genomförande av konventionen av konventionsstaterna samt stöd till förberedelserna av dess andra översynskonferens, som ska äga rum 2009. Största möjliga synergi med andra relevanta EU-finansieringsinstrument kommer att garanteras.

2.   Projekt

2.1   Främjande av universalisering och genomförande av konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring och förberedelse av 2009 års översynskonferens

2.1.1   Projektmål

Att främja anslutning till konventionen genom seminarier på regional och subregional nivå och att stödja förberedelserna av den andra översynskonferensen.

2.1.2   Projektbeskrivning

Upp till sex regionala eller subregionala workshoppar kommer att organiseras för att förbereda den andra översynskonferensen och främja ytterligare universalisering av konventionen.

2.1.3   Projektresultat

Ökat medlemskap i konventionen och förnyat världsomfattande intresse för betydelsen av de mål och skyldigheter som följer av ratificeringen av konventionen samt bättre förståelse av behoven för framtida konventionsstater när det gäller program mot antipersonella minor.

Bättre förberedelse av den andra översynskonferensen 2009 genom förbättrade regionala bidrag och nätverk.

2.1.4   Platser för seminarier

ISU/GICHD kommer att lägga fram en förteckning över tänkbara platser för regionala seminarier som sedan ska godkännas av ordförandeskapet, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten för Gusp i samråd med rådets behöriga organ.

De kriterier som används för att välja ut platserna där seminarierna ska hållas kommer att inbegripa beredvilligheten och engagemanget hos en berörd stat i en viss region att vara värd för ett seminarium, nivån på engagemanget för konventionen hos staterna i regionen och, i förekommande fall, en berörd regional eller subregional organisations engagemang.

2.1.5   Projektmottagare

Stater som är parter och stater som inte är parter i konventionen i de regioner där seminarierna anordnas.

2.2   Stöd till fullständigt genomförande av konventionen

2.2.1   Projektmål

Att bistå konventionsstater vid genomförande av bestämmelserna i konventionen.

2.2.2   Projektbeskrivning

Bistå stater som är parter i konventionen och som är i färd med att fullgöra sina skyldigheter enligt denna.

Tekniska biståndsbesök kommer att anordnas hos konventionsstater i syfte att bedöma det nationella uppfyllandet av skyldigheterna enligt konventionen och ge stöd i linje med andra pågående relevanta program och/eller verksamheter, resultaten av toppmötet i Nairobi och slutsatserna i de årliga lägesrapporterna.

2.2.3   Projektresultat

| — | Bättre kännedom om de genomförandeinsatser som har gjorts på nationell nivå som kan leda till ytterligare åtgärder från EU. |
| --- | --- |

—

Bättre kännedom om de genomförandeinsatser som har gjorts på nationell nivå som kan leda till ytterligare åtgärder från EU.

| — | Tillhandahållande av råd och rekommendationer om tekniska krav som är nödvändiga för att uppfylla skyldigheterna enligt konventionen. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av råd och rekommendationer om tekniska krav som är nödvändiga för att uppfylla skyldigheterna enligt konventionen.

| — | Utarbetande av relevanta nationella planer i linje med skyldigheterna enligt konventionen. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av relevanta nationella planer i linje med skyldigheterna enligt konventionen.

2.2.4   Projektmottagare

Konventionsstater kommer att uppmanas att begära bistånd. Ett beslut kommer att fattas på grundval av i vilken grad ansökande konventionsstater har samlat den nödvändiga bakgrundsinformationen före engagemanget, vidtagit meningsfulla åtgärder för att stödja ett besök av tekniska experter samt visat beredvillighet att fullt ut utnyttja den information som erhålls genom projektet.

Vid urvalet av mottagare kommer hänsyn att tas till respekten för de åtaganden som de tänkbara mottagarna har gjort beträffande minröjning och förstöring av lager, inom ramen för de tidsfrister som fastställts vid mötena mellan konventionsstaterna.

ISU/GICHD kommer att lägga fram en slutgiltig förteckning över mottagare, som sedan ska godkännas av ordförandeskapet, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten för Gusp i samråd med rådets behöriga organ.

3.   Varaktighet

Den beräknade sammanlagda tiden för genomförandet av denna gemensamma åtgärd är 21 månader.

4.   Genomförandeorgan

Ordförandeskapet, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten, har ansvaret för genomförandet och övervakningen av denna gemensamma åtgärd. Ordförandeskapet ska överlåta det tekniska genomförandet åt ISU/GICHD.

ISU/GICHD ska se till att EU:s bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

5.   Rapportering

ISU/GICHD ska utarbeta detaljerade rapporter efter vart och ett av de planerade seminarierna och tekniska biståndsbesöken.

---