# Official Journal C 258/20 O

| | ISSN 1725-2423 |
| --- | --- |
| Official Journal
  of the European Union | C 258 |
| | |
| English edition | Information and Notices | Volume 4720 October 2004 |

ISSN 1725-2423

Official Journal

of the European Union

C 258

English edition

Information and Notices

Volume 4720 October 2004

---

| Notice No | Contents | page |
| --- | --- | --- |
| | I   Information |
| | Commission |
| 2004/C 258/1 | Euro exchange rates | 1 |
| 2004/C 258/2 | State aid — Sweden — Aid C 22/2004 (ex N 648/2001) — Tax deductions for professional fishermen — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 258/3 | Notice pursuant to Article 27(4) of Council Regulation (EC) No 1/2003 concerning Case COMP/B-1/38348 — Repsol CPP SA | 7 |
| 2004/C 258/4 | State aid — Germany — State aid N 609/2003 — Aid in favour of Kronoply GmbH (Multisectoral framework) — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  ) | 12 |

Notice No

Contents

page

I   Information

Commission

2004/C 258/1

Euro exchange rates

1

2004/C 258/2

State aid — Sweden — Aid C 22/2004 (ex N 648/2001) — Tax deductions for professional fishermen — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  )

1

2

2004/C 258/3

Notice pursuant to Article 27(4) of Council Regulation (EC) No 1/2003 concerning Case COMP/B-1/38348 — Repsol CPP SA

7

2004/C 258/4

State aid — Germany — State aid N 609/2003 — Aid in favour of Kronoply GmbH (Multisectoral framework) — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  )

1

12

---

| | III   Notices |
| --- | --- |
| | Commission |
| 2004/C 258/5 | Amendment to the notice of invitation to tender for the refund for the export of oats from Finland and Sweden ( OJ C 222, 4.9.2004 ) | 17 |
| 2004/C 258/6 | Communication concerning TARIC (The integrated tariff of the European Communities) | 18 |

III   Notices

Commission

2004/C 258/5

Amendment to the notice of invitation to tender for the refund for the export of oats from Finland and Sweden ( OJ C 222, 4.9.2004 )

( OJ C 222, 4.9.2004 )

17

2004/C 258/6

Communication concerning TARIC (The integrated tariff of the European Communities)

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text with EEA relevance |

---

(1)   Text with EEA relevance

1

| EN | |
| --- | --- |

EN

---

I Information

Commission

| 20.10.2004 | EN | Official Journal of the European Union | C 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 258/1

---

Euro exchange rates (1)

19 October 2004

(2004/C 258/01)

1 euro
  =

| | Currency | Exchange rate |
| --- | --- | --- |
| USD | US dollar | 1,2509 |
| JPY | Japanese yen | 135,81 |
| DKK | Danish krone | 7,4383 |
| GBP | Pound sterling | 0,6943 |
| SEK | Swedish krona | 9,0817 |
| CHF | Swiss franc | 1,5385 |
| ISK | Iceland króna | 87,40 |
| NOK | Norwegian krone | 8,24 |
| BGN | Bulgarian lev | 1,9559 |
| CYP | Cyprus pound | 0,5757 |
| CZK | Czech koruna | 31,43 |
| EEK | Estonian kroon | 15,6466 |
| HUF | Hungarian forint | 246,62 |
| LTL | Lithuanian litas | 3,4528 |
| LVL | Latvian lats | 0,6689 |
| MTL | Maltese lira | 0,4301 |
| PLN | Polish zloty | 4,2883 |
| ROL | Romanian leu | 41 175 |
| SIT | Slovenian tolar | 239,9 |
| SKK | Slovak koruna | 39,96 |
| TRL | Turkish lira | 1 843 400 |
| AUD | Australian dollar | 1,7175 |
| CAD | Canadian dollar | 1,5751 |
| HKD | Hong Kong dollar | 9,7433 |
| NZD | New Zealand dollar | 1,8215 |
| SGD | Singapore dollar | 2,0954 |
| KRW | South Korean won | 1 432,16 |
| ZAR | South African rand | 7,9181 |

Currency

Exchange rate

USD

US dollar

1,2509

JPY

Japanese yen

135,81

DKK

Danish krone

7,4383

GBP

Pound sterling

0,6943

SEK

Swedish krona

9,0817

CHF

Swiss franc

1,5385

ISK

Iceland króna

87,40

NOK

Norwegian krone

8,24

BGN

Bulgarian lev

1,9559

CYP

Cyprus pound

0,5757

CZK

Czech koruna

31,43

EEK

Estonian kroon

15,6466

HUF

Hungarian forint

246,62

LTL

Lithuanian litas

3,4528

LVL

Latvian lats

0,6689

MTL

Maltese lira

0,4301

PLN

Polish zloty

4,2883

ROL

Romanian leu

41 175

SIT

Slovenian tolar

239,9

SKK

Slovak koruna

39,96

TRL

Turkish lira

1 843 400

AUD

Australian dollar

1,7175

CAD

Canadian dollar

1,5751

HKD

Hong Kong dollar

9,7433

NZD

New Zealand dollar

1,8215

SGD

Singapore dollar

2,0954

KRW

South Korean won

1 432,16

ZAR

South African rand

7,9181

---

(1)

Source: reference exchange rate published by the ECB.

---

| 20.10.2004 | EN | Official Journal of the European Union | C 258/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 258/2

---

STATE AID — SWEDEN

Aid C 22/2004 (ex N 648/2001) — Tax deductions for professional fishermen

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(2004/C 258/02)

(Text with EEA relevance)

By means of the letter dated 16 June 2004 reproduced in the authentic language on the pages following this summary, the Commission notified Sweden of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned aid.

Interested parties may submit their comments on the aid in respect of which the Commission is initiating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter, to:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Fisheries |
| Directorate D — Legal Unit |
| B–1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate-General for Fisheries

Directorate D — Legal Unit

B–1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 19 42

These comments will be communicated to Sweden. Confidential treatment of the identity of the interested party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

SUMMARY

The notified draft Bill, Proposal to amend the Law on income tax (1999:1229), is aimed at compensating all licensed fishermen for the costs they incur fishing. It will modify the existing system of tax benefits for fishermen, which in principle is the application of the general taxation system to the fisheries sector, as fishermen can make the same standard tax deductions for increased cost of living as other self-employed persons and with the same amounts. At present, for the fisherman to be able to avail of the tax deductions, it is obligatory that the fishing trip has involved spending the night away from home. A fixed amount can be deducted per day for increased cost of living and accommodation respectively.

Because of the nature of fishing in Sweden, the present tax deduction system has been totally excluded to coastal fishermen and lacustrian fishermen who do not spend the night away from home. The aim of the scheme is to obtain a neutralization of the conditions for competition between Swedish and Danish and Norwegian fishermen and to offset the imbalance between those fishermen who do (i.e. who spend the night away from home on fishing trips) and do not have access to the present tax deduction. According to the notified scheme fishing trips that do not involve spending the night away from home will also benefit from the tax deduction. In addition, the administrative burden on the fisherman as well as on the tax authorities is thought to become reduced. Under the notified system, the reduction in each fisherman's tax burden is calculated on the basis of the income and may not exceed SEK 40 000 (EUR 4 444) per year. Furthermore, the deduction may not surpass 20 % of the yearly income.

The notified scheme will only apply to fishermen and the only condition for payment is that the fishermen must have a licence to fish professionally. Fishermen who would make use of the notified scheme would not be able to make use of other tax deductions for increased cost of living.

If passed, the notified scheme will result in a loss to the Swedish Exchequer of SEK 34 400 000 (EUR 3 822 222) per year, that is SEK 18 200 000 (EUR 2 022 222) in national social contributions foregone and a reduction of SEK 16 200 000 (EUR 1 800 000) in the regional tax revenue of each region concerned. There are approximately 2 000 professional licensed fishermen operating in Sweden.

The existing system of tax deductions is applying equally to all sectors of the economy. It thus is not a selective advantage for the fisheries sector, and therefore not a state aid, but a general measure. By allowing the tax deduction without requiring an overnight absence from home by fishermen, the notified scheme would provide a selective advantage to the fisheries sector, which is not available to other sectors. At this stage, therefore, the notified scheme appears to constitute State aid.

In the area of fisheries it is necessary to examine the measure in the light of the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture (1). According to point 1.2 of these Guidelines, State aid which is granted without imposing any obligation on the part of the recipients and which is intended to improve the situation of undertakings and increase their business liquidity and which has the effect of improving the recipient's income is, as operating aid, incompatible with the common market.

TEXT OF LETTER

| (1) | ‘Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

‘Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln.

1.   FÖRFARANDE

| (2) | Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004.

2.   BESKRIVNING

| (3) | Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet.

Nuvarande skattelättnader för yrkesfiskare i Sverige

| (4) | År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd. |
| --- | --- |

(4)

År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd.

| (5) | För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag. |
| --- | --- |

(5)

För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag.

| (6) | I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget. |
| --- | --- |

(6)

I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget.

| (7) | För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år. |
| --- | --- |

(7)

För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år.

| (8) | Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst. |
| --- | --- |

(8)

Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst.

| (9) | Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(9)

Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare.

| (10) | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang.

| (11) | Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår. |
| --- | --- |

(11)

Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår.

Föreslagna lättnader för yrkesfiskare enligt det anmälda systemet

| (12) | Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(12)

Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten.

| (13) | Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare.

| (14) | Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(14)

Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten.

| (15) | Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare.

| (16) | Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer. |
| --- | --- |

(16)

Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer.

| (17) | Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. |
| --- | --- |

(17)

Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens.

| (18) | Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader. |
| --- | --- |

(18)

Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader.

| (19) | I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK. |
| --- | --- |

(19)

I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK.

| (20) | I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas. |
| --- | --- |

(20)

I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas.

Budget

| (21) | Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun. |
| --- | --- |

(21)

Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun.

| (22) | Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(22)

Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser.

3.   BEDÖMNING

| (23) | Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(23)

Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden.

Förekomst av statligt stöd

| (24) | För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(24)

För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (25) | För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(25)

För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (26) | För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en ’neutralisation‘ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(26)

För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en ’neutralisation‘ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare.

| (27) | Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare. |
| --- | --- |

(27)

Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare.

| (28) | Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2). |
| --- | --- |

(28)

Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2).

| (29) | Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av ’systemets art eller funktion‘. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta. |
| --- | --- |

(29)

Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av ’systemets art eller funktion‘. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta.

| (30) | För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd. |
| --- | --- |

(30)

För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd.

| (31) | Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd. |
| --- | --- |

(31)

Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd.

| (32) | Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd.

Bedömning av förenligheten med den gemensamma marknaden

| (33) | Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

| (34) | Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga. |
| --- | --- |

(34)

Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga.

| (35) | Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region.

| (36) | Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d). |
| --- | --- |

(36)

Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d).

| (37) | Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (38) | Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (39) | Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(39)

Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet.

| (40) | Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet. |
| --- | --- |

(40)

Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet.

| (41) | De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(41)

De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet.

| (42) | Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor. |
| --- | --- |

(42)

Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor.

| (43) | Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(43)

Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt.

| (44) | Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art. |
| --- | --- |

(44)

Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art.

| (45) | De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket. |
| --- | --- |

(45)

De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket.

| (46) | Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet. |
| --- | --- |

(46)

Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet.

SLUTSATS

| (47) | Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget.

| (48) | Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(48)

Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren.

| (49) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.’ |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.’

---

(1)  OJ C 19, 20.1.2001, p. 7.

1

(2)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen (1974), Rec. 709, punkt 17.

2

(3)  REG 2000, s. I-08237.

3

(4)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7–15.

4

---

| 20.10.2004 | EN | Official Journal of the European Union | C 258/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 258/7

---

Notice pursuant to Article 27(4) of Council Regulation (EC) No 1/2003 (1) concerning Case COMP/B-1/38348 — Repsol CPP SA

(2004/C 258/03)

1.   Introduction

| 1. | On 20 December 2001, the Commission was notified under Articles 2 and 4 of Council Regulation No 17 by Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (hereinafter called Repsol CPP) of agreements and/or model contracts laying down the conditions under which that undertaking carries on or will carry on the business of distributing fuel for motor vehicles through service stations in Spain. |
| --- | --- |

1.

On 20 December 2001, the Commission was notified under Articles 2 and 4 of Council Regulation No 17 by Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (hereinafter called Repsol CPP) of agreements and/or model contracts laying down the conditions under which that undertaking carries on or will carry on the business of distributing fuel for motor vehicles through service stations in Spain.

| 2. | On 19 March 2002, the Commission published in the Official Journal a notice inviting interested third parties to submit their comments on the notification (2). In response to the invitation, 69 comments were received from interested third parties, some on behalf of several service stations. |
| --- | --- |

2.

On 19 March 2002, the Commission published in the Official Journal a notice inviting interested third parties to submit their comments on the notification (2). In response to the invitation, 69 comments were received from interested third parties, some on behalf of several service stations.

2.   Parties

| 3. | Repsol CPP is a company belonging to the Repsol-YPF oil group. In Europe, this group is active mainly in Spain and in Portugal. It possesses, among other things, substantial refining capacity in Spain. Repsol CPP is active mainly in the distribution of fuel, lubricants and other similar products for motor vehicles in Spain. |
| --- | --- |

3.

Repsol CPP is a company belonging to the Repsol-YPF oil group. In Europe, this group is active mainly in Spain and in Portugal. It possesses, among other things, substantial refining capacity in Spain. Repsol CPP is active mainly in the distribution of fuel, lubricants and other similar products for motor vehicles in Spain.

| 4. | The contractual partners of Repsol CPP in the context of the notified agreements are operators of Spanish service stations. These operators are mostly family businesses which seldom operate more than one service station. |
| --- | --- |

4.

The contractual partners of Repsol CPP in the context of the notified agreements are operators of Spanish service stations. These operators are mostly family businesses which seldom operate more than one service station.

3.   The fuel market

| 5. | Fuel sold in Spain comes, as a rule, from Spanish refineries. The balance is imported by tanker. Spain is a net importer of diesel and a net exporter of petrol. Diesel outsells petrol, accounting for approximately two thirds of total consumption of the relevant products. Diesel sales are on the increase whereas petrol sales are declining. |
| --- | --- |

5.

Fuel sold in Spain comes, as a rule, from Spanish refineries. The balance is imported by tanker. Spain is a net importer of diesel and a net exporter of petrol. Diesel outsells petrol, accounting for approximately two thirds of total consumption of the relevant products. Diesel sales are on the increase whereas petrol sales are declining.

| 6. | Domestically produced products are generally shipped using bulk transport facilities (pipelines, trains or ships) to local depots (primary logistics), whence they are transported by lorry to their final destination (secondary logistics). Imported products are either unloaded in depots at ports, which may or may not be connected to bulk transport facilities, or unloaded in the refinery and then transported in the same way as domestically produced products. |
| --- | --- |

6.

Domestically produced products are generally shipped using bulk transport facilities (pipelines, trains or ships) to local depots (primary logistics), whence they are transported by lorry to their final destination (secondary logistics). Imported products are either unloaded in depots at ports, which may or may not be connected to bulk transport facilities, or unloaded in the refinery and then transported in the same way as domestically produced products.

| 7. | Fuel, whether produced by a refinery or imported, is either fed into the retail sales network of the producer or importer (composed of company-owned or affiliated service stations) or sold wholesale (off-network) to: (i) independent retailers who are not integrated upstream (unbranded service stations or supermarkets); (ii) traders (including large oil companies not vertically integrated in Spain); or (iii) large final customers (industrial and commercial users such as hospitals, car-hire companies, transport undertakings, factories, etc.). Products may, moreover, be exchanged between refiners or operators at all levels of the chain. |
| --- | --- |

7.

Fuel, whether produced by a refinery or imported, is either fed into the retail sales network of the producer or importer (composed of company-owned or affiliated service stations) or sold wholesale (off-network) to: (i) independent retailers who are not integrated upstream (unbranded service stations or supermarkets); (ii) traders (including large oil companies not vertically integrated in Spain); or (iii) large final customers (industrial and commercial users such as hospitals, car-hire companies, transport undertakings, factories, etc.). Products may, moreover, be exchanged between refiners or operators at all levels of the chain.

| 8. | Retail sales involve sales to motorists through service stations (whether branded or not). There are broadly three categories of service station: (i) service stations owned or supplied by traditional, vertically integrated oil companies; (ii) independent service stations; and (iii) supermarkets. The types of fuel sold in Spanish service stations are: 98 octane unleaded petrol; 95 octane unleaded petrol; 97 octane lead replacement petrol, ‘A’ diesel (motor cars) and ‘B’ diesel (agricultural vehicles). |
| --- | --- |

8.

Retail sales involve sales to motorists through service stations (whether branded or not). There are broadly three categories of service station: (i) service stations owned or supplied by traditional, vertically integrated oil companies; (ii) independent service stations; and (iii) supermarkets. The types of fuel sold in Spanish service stations are: 98 octane unleaded petrol; 95 octane unleaded petrol; 97 octane lead replacement petrol, ‘A’ diesel (motor cars) and ‘B’ diesel (agricultural vehicles).

| 9. | Petrol is sold primarily to final consumers on a retail basis, while a substantial proportion of diesel, and in particular ‘B’ diesel, sales are made off-network (3). |
| --- | --- |

9.

Petrol is sold primarily to final consumers on a retail basis, while a substantial proportion of diesel, and in particular ‘B’ diesel, sales are made off-network (3).

| 10. | In earlier decisions (4), the Commission considered that the off-network (or wholesale) selling of fuel and the retail selling of fuel through service stations could constitute different product markets. In the case of off-network selling, it considered that there was a separate product market for each type of fuel. |
| --- | --- |

10.

In earlier decisions (4), the Commission considered that the off-network (or wholesale) selling of fuel and the retail selling of fuel through service stations could constitute different product markets. In the case of off-network selling, it considered that there was a separate product market for each type of fuel.

4.   The position of Repsol CPP

| 11. | The relevant market here is that for the sale of fuel off-network in Spain. Repsol CCP's market share is approximately ... [35 to 50 %] for petrol, approximately ... [35 to 50 %] for ‘A’ diesel and approximately ... [30 to 45 %] for ‘B’ diesel. |
| --- | --- |

11.

The relevant market here is that for the sale of fuel off-network in Spain. Repsol CCP's market share is approximately ... [35 to 50 %] for petrol, approximately ... [35 to 50 %] for ‘A’ diesel and approximately ... [30 to 45 %] for ‘B’ diesel.

| 12. | In cases where the contract goods are final products, the Commission considers as a rule that an analysis limited to the market between supplier and buyer is insufficient since vertical restraints may have negative effects of reduced inter-brand competition on the resale market, that is, on the market downstream of the buyer. These effects are greater where the vertical restraints consist in non-compete obligations agreed between a supplier and a retailer. The concerned market here is that for the retailing of fuel in Spain, in which Repsol CPP holds a market share which also exceeds 30 % (approximately ... [35 to 50 %] for all products). |
| --- | --- |

12.

In cases where the contract goods are final products, the Commission considers as a rule that an analysis limited to the market between supplier and buyer is insufficient since vertical restraints may have negative effects of reduced inter-brand competition on the resale market, that is, on the market downstream of the buyer. These effects are greater where the vertical restraints consist in non-compete obligations agreed between a supplier and a retailer. The concerned market here is that for the retailing of fuel in Spain, in which Repsol CPP holds a market share which also exceeds 30 % (approximately ... [35 to 50 %] for all products).

5.   The notified agreements

| 13. | The notified agreements are agreements for the exclusive purchase of fuel by service station operators in Spain. There are eight different types of agreement depending, on the one hand, on the type of tenure of the service station and, on the other, on the nature of the commercial relationship between Repsol CPP and the service station operator.






  (a) | The ‘CODO-agent’ agreement. Agreement for the distribution of fuel through service stations owned by Repsol CPP, the operator of which is a tenant. The operator has the status of agent. |
| --- | --- | --- |

13.

The notified agreements are agreements for the exclusive purchase of fuel by service station operators in Spain. There are eight different types of agreement depending, on the one hand, on the type of tenure of the service station and, on the other, on the nature of the commercial relationship between Repsol CPP and the service station operator.

(a)

The ‘CODO-agent’ agreement. Agreement for the distribution of fuel through service stations owned by Repsol CPP, the operator of which is a tenant. The operator has the status of agent.

| (b) | The ‘CODO-retailer’ agreement. Agreement for the distribution of fuel through service stations owned by Repsol CPP, the operator of which is a tenant. The operator has the status of retailer. |
| --- | --- |

(b)

The ‘CODO-retailer’ agreement. Agreement for the distribution of fuel through service stations owned by Repsol CPP, the operator of which is a tenant. The operator has the status of retailer.

| (c) | The ‘DODO-agent’ agreement. Agreement for the distribution of fuel through service stations owned by their operators. The operator has the status of agent. |
| --- | --- |

(c)

The ‘DODO-agent’ agreement. Agreement for the distribution of fuel through service stations owned by their operators. The operator has the status of agent.

| (d) | The ‘DODO-retailer’ agreement. Agreement for the distribution of fuel through service stations owned by their operators. The operator has the status of retailer. |
| --- | --- |

(d)

The ‘DODO-retailer’ agreement. Agreement for the distribution of fuel through service stations owned by their operators. The operator has the status of retailer.

| (e) | The ‘Usufruct-agent’ agreement. Agreement between Repsol CPP and the owner of a service station by which the owner grants Repsol CPP a right in rem to the usufruct. As usufructuary, Repsol CPP simultaneously leases the service station to the bare owner or to a third party linked to the bare owner for the purposes of its operation. Upon expiry of the agreement, the bare owner automatically recovers full ownership of the service station. The transfer is accompanied by a fuel distribution agreement. The operator has the status of agent. |
| --- | --- |

(e)

The ‘Usufruct-agent’ agreement. Agreement between Repsol CPP and the owner of a service station by which the owner grants Repsol CPP a right in rem to the usufruct. As usufructuary, Repsol CPP simultaneously leases the service station to the bare owner or to a third party linked to the bare owner for the purposes of its operation. Upon expiry of the agreement, the bare owner automatically recovers full ownership of the service station. The transfer is accompanied by a fuel distribution agreement. The operator has the status of agent.

| (f) | The ‘Usufruct-retailer’ agreement. Agreement between Repsol CPP and the owner of a service station by which the owner grants Repsol CPP a right in rem to the usufruct. As usufructuary, Repsol CPP simultaneously leases the service station to the bare owner or to a third party linked to the bare owner for the purposes of its operation. Upon expiry of the agreement, the bare owner automatically recovers full ownership of the service station. The transfer is accompanied by a fuel distribution agreement. The operator has the status of retailer. |
| --- | --- |

(f)

The ‘Usufruct-retailer’ agreement. Agreement between Repsol CPP and the owner of a service station by which the owner grants Repsol CPP a right in rem to the usufruct. As usufructuary, Repsol CPP simultaneously leases the service station to the bare owner or to a third party linked to the bare owner for the purposes of its operation. Upon expiry of the agreement, the bare owner automatically recovers full ownership of the service station. The transfer is accompanied by a fuel distribution agreement. The operator has the status of retailer.

| (g) | The ‘Tenancy-agent’ agreement. Agreement between Repsol CPP and the owner of a plot of land by which the owner grants a tenancy right to Repsol CPP, which becomes owner of any existing or future buildings while its contractual partner retains ownership of the land. As owner of the buildings, Repsol CPP simultaneously leases the service station to the owner of the land or to a third party linked to the owner of the land for the purposes of its operation. Upon expiry of the agreement, the owner of the land automatically takes over ownership of the buildings. The transfer is accompanied by a fuel distribution agreement. The operator has the status of agent. |
| --- | --- |

(g)

The ‘Tenancy-agent’ agreement. Agreement between Repsol CPP and the owner of a plot of land by which the owner grants a tenancy right to Repsol CPP, which becomes owner of any existing or future buildings while its contractual partner retains ownership of the land. As owner of the buildings, Repsol CPP simultaneously leases the service station to the owner of the land or to a third party linked to the owner of the land for the purposes of its operation. Upon expiry of the agreement, the owner of the land automatically takes over ownership of the buildings. The transfer is accompanied by a fuel distribution agreement. The operator has the status of agent.

| (h) | The ‘Tenancy-retailer’ agreement. Agreement between Repsol CPP and the owner of a plot of land by which the owner grants a tenancy right to Repsol CPP, which becomes owner of any existing or future buildings while its contractual partner retains ownership of the land. As owner of the buildings, Repsol CPP simultaneously leases the service station to the owner of the land or to a third party linked to the owner of the land for the purposes of its operation. Upon expiry of the agreement, the owner of the land automatically takes over ownership of the buildings. The transfer is accompanied by a fuel distribution agreement. The operator has the status of retailer. |
| --- | --- |

(h)

The ‘Tenancy-retailer’ agreement. Agreement between Repsol CPP and the owner of a plot of land by which the owner grants a tenancy right to Repsol CPP, which becomes owner of any existing or future buildings while its contractual partner retains ownership of the land. As owner of the buildings, Repsol CPP simultaneously leases the service station to the owner of the land or to a third party linked to the owner of the land for the purposes of its operation. Upon expiry of the agreement, the owner of the land automatically takes over ownership of the buildings. The transfer is accompanied by a fuel distribution agreement. The operator has the status of retailer.

| 14. | In many cases, involving especially agreements of the types referred to at (e), (f), (g) and (h), Repsol CPP assumes all or part of the cost of building or renovating the service stations. |
| --- | --- |

14.

In many cases, involving especially agreements of the types referred to at (e), (f), (g) and (h), Repsol CPP assumes all or part of the cost of building or renovating the service stations.

6.   Preliminary assessment

| 15. | On 18 June 2004, the Commission informed Repsol CPP of its preliminary assessment of this case as regards: 1. the distinction between agent and retailer within the meaning of Community competition law; 2. clauses relating to the setting of a maximum fuel retail price; and 3. non-compete clauses for fuel which might give rise to foreclosure of the market. |
| --- | --- |

15.

On 18 June 2004, the Commission informed Repsol CPP of its preliminary assessment of this case as regards: 1. the distinction between agent and retailer within the meaning of Community competition law; 2. clauses relating to the setting of a maximum fuel retail price; and 3. non-compete clauses for fuel which might give rise to foreclosure of the market.

6.1.   The agency issue

| 16. | The Commission considers that, in the case of genuine agency agreements, the obligations imposed on the agent as to the contracts he negotiates and/or concludes on behalf of the principal in principle do not give rise to a competition problem. However, an agreement, though described as an agency agreement by the parties, may have features which justify a different assessment.
  The determining factor in this respect is the commercial or financial risk borne by the agent in relation to the activities for which he has been appointed as an agent by the principal. |
| --- | --- |

16.

The Commission considers that, in the case of genuine agency agreements, the obligations imposed on the agent as to the contracts he negotiates and/or concludes on behalf of the principal in principle do not give rise to a competition problem. However, an agreement, though described as an agency agreement by the parties, may have features which justify a different assessment.

The determining factor in this respect is the commercial or financial risk borne by the agent in relation to the activities for which he has been appointed as an agent by the principal.

| 17. | However, whatever the agent's situation in the light of these criteria, the non-compete clauses (see paragraph 22) agreed with him may be problematic owing to their effects on inter-brand competition. This is the case if such clauses lead to foreclosure on the relevant market where the contract goods or services are sold or purchased.
  The Commission accordingly considers that the question whether or not the operators of Repsol CPP's service stations are genuine agents is irrelevant as far as the non-compete clauses are concerned. As regards maximum prices, it would appear in any case at this stage that the clauses concerned are acceptable, even if all the distributors linked to Repsol were to be considered, in law, to be retailers (see below). |
| --- | --- |

17.

However, whatever the agent's situation in the light of these criteria, the non-compete clauses (see paragraph 22) agreed with him may be problematic owing to their effects on inter-brand competition. This is the case if such clauses lead to foreclosure on the relevant market where the contract goods or services are sold or purchased.

The Commission accordingly considers that the question whether or not the operators of Repsol CPP's service stations are genuine agents is irrelevant as far as the non-compete clauses are concerned. As regards maximum prices, it would appear in any case at this stage that the clauses concerned are acceptable, even if all the distributors linked to Repsol were to be considered, in law, to be retailers (see below).

6.2.   The maximum price clauses

| 18. | Most of the notified agreements prohibit service station operators from selling fuel at a price higher than the maximum set by Repsol CPP, but operators, including those described as agents in the agreements, are free to grant discounts. In a few of the notified agreements, Repsol CPP simply recommends a retail price, leaving it to operators to set the actual price either above or below the recommended price. |
| --- | --- |

18.

Most of the notified agreements prohibit service station operators from selling fuel at a price higher than the maximum set by Repsol CPP, but operators, including those described as agents in the agreements, are free to grant discounts. In a few of the notified agreements, Repsol CPP simply recommends a retail price, leaving it to operators to set the actual price either above or below the recommended price.

| 19. | The Commission considers at this stage that these arrangements do not have an appreciable effect on competition within the meaning of Article 81(1) of the Treaty. They leave intact distributors' freedom to reduce prices below the maximum indicated by Repsol CPP. Operators described in the agreements as agents are entitled to reduce the prices actually paid by the customer, with the help of their commission, without reducing Repsol CPP's revenue. |
| --- | --- |

19.

The Commission considers at this stage that these arrangements do not have an appreciable effect on competition within the meaning of Article 81(1) of the Treaty. They leave intact distributors' freedom to reduce prices below the maximum indicated by Repsol CPP. Operators described in the agreements as agents are entitled to reduce the prices actually paid by the customer, with the help of their commission, without reducing Repsol CPP's revenue.

| 20. | The Commission's investigation has not revealed the existence of any factors indicating that the setting of maximum prices might create significant alignment effects. In particular, there is nothing to suggest at this stage that intra-brand competition might be affected. |
| --- | --- |

20.

The Commission's investigation has not revealed the existence of any factors indicating that the setting of maximum prices might create significant alignment effects. In particular, there is nothing to suggest at this stage that intra-brand competition might be affected.

6.3.   The non-compete clauses

| 21. | The distribution agreements between Repsol CPP and service station operators contain on-compete clauses which cover fuel intended for sale through service stations. The clauses do not cover any other products sold through service stations. They are to be found in 1 430 agreements of the CODO type, 770 of the DODO type and 460 of the usufruct or tenancy type. The duration of the clauses varies. In agreements of the CODO or DODO type, it is currently, as a rule, five years. In agreements of the usufruct or tenancy type, it ranges from 25 to 40 years depending on the type of agreement. |
| --- | --- |

21.

The distribution agreements between Repsol CPP and service station operators contain on-compete clauses which cover fuel intended for sale through service stations. The clauses do not cover any other products sold through service stations. They are to be found in 1 430 agreements of the CODO type, 770 of the DODO type and 460 of the usufruct or tenancy type. The duration of the clauses varies. In agreements of the CODO or DODO type, it is currently, as a rule, five years. In agreements of the usufruct or tenancy type, it ranges from 25 to 40 years depending on the type of agreement.

| 22. | Such agreements may, depending on the circumstances, give rise to a competition problem, notably where, by virtue of such clauses, other suppliers in the market cannot sell to the buyers concerned, which may foreclose the market (exclusion of other suppliers by raising barriers to entry) and weaken inter-brand competition. As indicated above (see paragraph 17), whether service station operators are described in the agreements as agents or retailers is immaterial in this respect. |
| --- | --- |

22.

Such agreements may, depending on the circumstances, give rise to a competition problem, notably where, by virtue of such clauses, other suppliers in the market cannot sell to the buyers concerned, which may foreclose the market (exclusion of other suppliers by raising barriers to entry) and weaken inter-brand competition. As indicated above (see paragraph 17), whether service station operators are described in the agreements as agents or retailers is immaterial in this respect.

| 23. | In its preliminary assessment, the Commission considered that the non-compete clauses in the agreements notified by Repsol CPP, and in particular in the agreements of the DODO, tenancy and usufruct type, might help significantly to create a foreclosure effect on the fuel retail market in Spain. Having regard to the economic and legal context of the notified agreements, the market is accessible only with difficulty by competitors wishing to enter it or increase their market share there. This is due notably to the significant vertical integration of operators, the cumulative effect of the parallel networks of vertical restraints, difficulties in setting up an alternative network and other competitive conditions (principally the saturation of the market and the nature of the product). |
| --- | --- |

23.

In its preliminary assessment, the Commission considered that the non-compete clauses in the agreements notified by Repsol CPP, and in particular in the agreements of the DODO, tenancy and usufruct type, might help significantly to create a foreclosure effect on the fuel retail market in Spain. Having regard to the economic and legal context of the notified agreements, the market is accessible only with difficulty by competitors wishing to enter it or increase their market share there. This is due notably to the significant vertical integration of operators, the cumulative effect of the parallel networks of vertical restraints, difficulties in setting up an alternative network and other competitive conditions (principally the saturation of the market and the nature of the product).

| 24. | The notified agreements might contribute significantly to the foreclosure effect produced by all such agreements in their economic and legal context. This is a result of the following factors: the extent of the non-compete obligations imposed by Repsol CPP (the tied market share of Repsol CPP's sales is considerable, at around ... [25 to 35 %]); the non-compete commitments entered into are of substantial duration, especially in the case of agreements of the usufruct or tenancy type, which are long-term agreements (between 25 and 40 years); and service station operators and final customers are in a weak, fragmented position compared with suppliers, in particular Repsol CPP, which has a substantial market share. |
| --- | --- |

24.

The notified agreements might contribute significantly to the foreclosure effect produced by all such agreements in their economic and legal context. This is a result of the following factors: the extent of the non-compete obligations imposed by Repsol CPP (the tied market share of Repsol CPP's sales is considerable, at around ... [25 to 35 %]); the non-compete commitments entered into are of substantial duration, especially in the case of agreements of the usufruct or tenancy type, which are long-term agreements (between 25 and 40 years); and service station operators and final customers are in a weak, fragmented position compared with suppliers, in particular Repsol CPP, which has a substantial market share.

| 25. | As regards the non-compete clauses in CODO-type agreements, the Commission considers at this stage that the duration of these clauses does not contribute, as such, to the foreclosure effect. At the end of the contractual relationship, it is invariably the supplier in his capacity as owner of the service station, and not the tenant-operator, who decides what products will be sold through the sales outlet concerned. |
| --- | --- |

25.

As regards the non-compete clauses in CODO-type agreements, the Commission considers at this stage that the duration of these clauses does not contribute, as such, to the foreclosure effect. At the end of the contractual relationship, it is invariably the supplier in his capacity as owner of the service station, and not the tenant-operator, who decides what products will be sold through the sales outlet concerned.

7.   The commitments

7.1.   The commitments offered

| 26. | In response to this preliminary assessment, Repsol CPP has proposed to the Commission the following commitments designed to meet the Commission's concerns:






  — | Repsol CPP undertakes to offer to those service station operators who have granted it a temporary right in rem (in the form of a usufruct or tenancy) in the service station and have at the same time become temporary lessees (via an exchange of contracts) the possibility of ‘buying back’ the right in rem before the scheduled expiry of the agreement. This option may be exercised at any time from 1 January 2005 onwards provided the agreement has no more than 12 years left to run (exceptionally, in 2004, the option will be offered only in respect of agreements which have no more than 10 years left to run). The exercise of the option will involve paying Repsol CPP compensation equal to the market value of the right in rem in question. The market value will be calculated on the basis of Repsol CPP's annual cash flow and the contract period still to run. The market value does not correspond to the residual value of the investment. In the event of disagreement about the market value, the valuation criteria laid down in the Spanish law on expropriation will apply. |
| --- | --- | --- |

26.

In response to this preliminary assessment, Repsol CPP has proposed to the Commission the following commitments designed to meet the Commission's concerns:

—

Repsol CPP undertakes to offer to those service station operators who have granted it a temporary right in rem (in the form of a usufruct or tenancy) in the service station and have at the same time become temporary lessees (via an exchange of contracts) the possibility of ‘buying back’ the right in rem before the scheduled expiry of the agreement. This option may be exercised at any time from 1 January 2005 onwards provided the agreement has no more than 12 years left to run (exceptionally, in 2004, the option will be offered only in respect of agreements which have no more than 10 years left to run). The exercise of the option will involve paying Repsol CPP compensation equal to the market value of the right in rem in question. The market value will be calculated on the basis of Repsol CPP's annual cash flow and the contract period still to run. The market value does not correspond to the residual value of the investment. In the event of disagreement about the market value, the valuation criteria laid down in the Spanish law on expropriation will apply.

| — | Repsol CPP undertakes to observe a five-year maximum duration for new fuel distribution agreements with the operators of service stations of which Repsol CPP is not the owner. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP undertakes to observe a five-year maximum duration for new fuel distribution agreements with the operators of service stations of which Repsol CPP is not the owner.

| — | During a period ending on 31 December 2006, Repsol CPP undertakes not to buy outright from their operators existing service stations (DODO-type stations) which are not supplied exclusively by Repsol CPP, that is, which are not tied to its network. |
| --- | --- |

—

During a period ending on 31 December 2006, Repsol CPP undertakes not to buy outright from their operators existing service stations (DODO-type stations) which are not supplied exclusively by Repsol CPP, that is, which are not tied to its network.

| — | Repsol CPP undertakes to advertise in advance the expiry of fuel distribution agreements with service stations and the option to terminate in advance agreements involving rights in rem. This advertising will take the form of a communication to the Ministry for Economic Affairs which will be made public via the Ministry's website. It will be effected during the first month of each quarter for the following quarter. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP undertakes to advertise in advance the expiry of fuel distribution agreements with service stations and the option to terminate in advance agreements involving rights in rem. This advertising will take the form of a communication to the Ministry for Economic Affairs which will be made public via the Ministry's website. It will be effected during the first month of each quarter for the following quarter.

| — | A third party (independent auditor) will verify compliance by Repsol CPP with the commitments entered into. He will draw up annual reports to the Commission. |
| --- | --- |

—

A third party (independent auditor) will verify compliance by Repsol CPP with the commitments entered into. He will draw up annual reports to the Commission.

| 27. | The commitments entered into will remain valid until 31 May 2010. |
| --- | --- |

27.

The commitments entered into will remain valid until 31 May 2010.

7.2.   Assessment of the commitments

| 28. | Repsol CPP's proposed commitments provide a practical response to the Commission's concerns about the foreclosure effect on the Spanish market. |
| --- | --- |

28.

Repsol CPP's proposed commitments provide a practical response to the Commission's concerns about the foreclosure effect on the Spanish market.

| 29. | First of all, the offer makes it possible to increase considerably the number of service stations currently supplied by Repsol CPP which would be in a position to change supplier. The average number of service stations supplied by Repsol CPP in a position to change supplier would exceed 400 a year in the years ahead. At present, only between 140 and 160 service stations supplied by Repsol CPP are in a position to change supplier each year. Lastly, the offer of commitments makes it possible to shorten considerably the duration of agreements which, in the first few years of a liberalised oil market in Spain, have shielded for the long term a large number of sales outlets against competition. |
| --- | --- |

29.

First of all, the offer makes it possible to increase considerably the number of service stations currently supplied by Repsol CPP which would be in a position to change supplier. The average number of service stations supplied by Repsol CPP in a position to change supplier would exceed 400 a year in the years ahead. At present, only between 140 and 160 service stations supplied by Repsol CPP are in a position to change supplier each year. Lastly, the offer of commitments makes it possible to shorten considerably the duration of agreements which, in the first few years of a liberalised oil market in Spain, have shielded for the long term a large number of sales outlets against competition.

| 30. | Secondly, the commitments contain a temporary restraint on the vertical integration of Repsol CPP, thereby ensuring that the number of sales outlets currently capable of being supplied by other operators stays the same. |
| --- | --- |

30.

Secondly, the commitments contain a temporary restraint on the vertical integration of Repsol CPP, thereby ensuring that the number of sales outlets currently capable of being supplied by other operators stays the same.

| 31. | Thirdly, the commitments concerning advertising should make it easier for service station operators to enter into negotiations with alternative suppliers before their agreements with Repsol CPP come to an end. |
| --- | --- |

31.

Thirdly, the commitments concerning advertising should make it easier for service station operators to enter into negotiations with alternative suppliers before their agreements with Repsol CPP come to an end.

| 32. | These commitments have the effect of increasing the opportunities for potential competitors of Repsol CPP to establish themselves in the fuel retail market or for existing competitors to increase their market share. Moreover, competitors have alternative means of entering or expanding in the market: for instance, they can purchase existing distribution networks belonging to other suppliers or open new sales outlets. Together, these opportunities should enable a new competitor to attain, within a reasonable period, the minimum number of outlets necessary for the economic operation of a distribution system in this sector, or in other words to make an effective entry into the relevant market. |
| --- | --- |

32.

These commitments have the effect of increasing the opportunities for potential competitors of Repsol CPP to establish themselves in the fuel retail market or for existing competitors to increase their market share. Moreover, competitors have alternative means of entering or expanding in the market: for instance, they can purchase existing distribution networks belonging to other suppliers or open new sales outlets. Together, these opportunities should enable a new competitor to attain, within a reasonable period, the minimum number of outlets necessary for the economic operation of a distribution system in this sector, or in other words to make an effective entry into the relevant market.

8.   The Commission's intention at this stage

| 33. | On the basis of the above, the Commission intends to adopt a decision of the type provided for in Article 9 of Regulation No 1/2003. Before doing so, however, it invites interested third parties to submit any comments they might have within one month of publication of this notice. |
| --- | --- |

33.

On the basis of the above, the Commission intends to adopt a decision of the type provided for in Article 9 of Regulation No 1/2003. Before doing so, however, it invites interested third parties to submit any comments they might have within one month of publication of this notice.

| 34. | In doing so, interested third parties are also requested to provide the Commission with a non-confidential version of their submission, in which business secrets and confidential passages are deleted and replaced by a non-confidential summary, where possible, or marked ‘business secrets’ or ‘confidential’ as the case may be. They must state the reasons for their confidentiality claims. |
| --- | --- |

34.

In doing so, interested third parties are also requested to provide the Commission with a non-confidential version of their submission, in which business secrets and confidential passages are deleted and replaced by a non-confidential summary, where possible, or marked ‘business secrets’ or ‘confidential’ as the case may be. They must state the reasons for their confidentiality claims.

| 35. | Within the same period, interested third parties may request from the Commission, at the address given in the following paragraph, a copy of the commitments proposed by Repsol CPP with all confidential information removed. |
| --- | --- |

35.

Within the same period, interested third parties may request from the Commission, at the address given in the following paragraph, a copy of the commitments proposed by Repsol CPP with all confidential information removed.

| 36. | Interested third parties should send their comments, quoting the reference ‘COMP/B-1/38348 — Repsol CPP’, to the following address:





  Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 01 28. |

36.

Interested third parties should send their comments, quoting the reference ‘COMP/B-1/38348 — Repsol CPP’, to the following address:

Commission of the European Communities

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 01 28.

---

(1)  OJ L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  OJ C 70, 19.3.2002, p. 29.

(3)  See, generally, the reports of the Comisión Nacional de la Energía: ‘Información básica de los sectores de la energía’, accessible at www.cne.es.

(4)  Commission Decision of 29 September 1999 declaring a concentration to be compatible with the common market (Case COMP/M.1383 — Exxon/Mobil), paragraphs 428 to 439, and Commission Decision of 9 February 2000 declaring a concentration to be compatible with the common market (Case COMP/M.1628 TotalFina/Elf), paragraphs 22 to 29.

---

| 20.10.2004 | EN | Official Journal of the European Union | C 258/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 258/12

---

STATE AID — GERMANY

State aid N 609/2003 — Aid in favour of Kronoply GmbH (Multisectoral framework)

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(2004/C 258/04)

(Text with EEA relevance)

By means of the letter dated 18 February 2004 reproduced in the authentic language on the pages following this summary, the Commission notified Italy of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned measure.

Interested parties may submit their comments on the measures in respect of which the Commission is initiating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter, to:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate State Aid I |
| B-1049 Brussels |
| Fax No: (32 2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate State Aid I

B-1049 Brussels

Fax No: (32 2) 296 12 42

These comments will be communicated to Germany. Confidential treatment of the identity of the interested party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

SUMMARY

PROCEDURE

By letter dated 22 December 2003, registered on 23 December 2003 (A/39031), Germany notified its intention to award a grant for investments under the ‘Multisectoral framework on regional aid for large investment projects’ (1) (hereafter Multisectoral framework) in favour of Kronoply GmbH. The proposed aid was registered with the number N 609/03.

DESCRIPTION OF THE MEASURE

The beneficiary of the aid is Kronoply GmbH, which is located in Heiligengrabe, Brandenburg, an Article 87(3)(a) area. This case is related to the State aid N 813/00, which was approved by the Commission on 3 July 2001 (2), whereby Germany granted aid under the Multisectoral framework in favour of the same beneficiary in view of the construction of a production site of Oriented Strand Board (OSB) (3). The amount of aid involved then was EUR 35,4 million (4). Originally the notified aid intensity the German authorities intended to give corresponded to 35 % of the eligible investment costs. In order to comply with the requirements of the Multisectoral framework, the maximum allowable aid intensity had to be reduced to 31,5 %. The present notification aims at reaching the previously rejected higher intensity of 35 % by granting an additional 3,5 % aid to the approved 31,5 %.

The notification does not specify which kind of investments, (if any at all), are foreseen. The German authorities confirm that the overall project costs amount to EUR 112,5 million, as in the previous decision in case N 813/00 (point 3.2.2. of the notification: ‘Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. EUR 112 484 214’). The amount of aid involved is EUR 3 939 947, consisting of investment aid in the form of a non reimbursable subsidy. As stated above, the intended aid amount corresponds to 3,5 % gross of the eligible investment cost.

This project is related to the creation of 220 direct jobs and 337 indirect ones. Pursuant to the previous approved decision, the creation of the same amount of jobs had already been foreseen.

ASSESSMENT OF THE MEASURE

Assessment of the aid measure and compatibility

Lack of incentive

On the basis of the information available, the purpose of this notified measure seems to be the same as in the previously approved, related case, which consisted in the construction of a new OSB production plant. These investments have already been completed according to the German authorities' statements (5).

In the light of the above considerations, the Commission has serious doubts about the existence of any incentive effect of the newly notified aid, since the investments have already taken place and been concluded and do not therefore seem to be necessary to achieve any objective in the common interest.

In fact, the aid amount is calculated as a simple increase in the intensity of the aid for the original investment equivalent to 3,5 %, which corresponds exactly to the previous rejected intensity.

The derogations laid down in Article 87(2) and (3) do not apply in this case; for aid measures to contribute to the development of certain activities or economic regions within the meaning of Article 87(3)(c) of the EC Treaty, they must act as an incentive. If, as in the case in point, the investments have already been carried out, the aid provides no such incentive and is nothing more than operating aid, which is incompatible with the common market and, therefore, prohibited by the Treaty (Article 87(1).

Lack of necessity of the aid

Furthermore, the Commission has serious doubts as to whether the abovementioned aid is compatible with the common market for the following reasons:

| | The German authorities have pointed out that the eligible costs for the measure under examination are the same as in the Commission's previous decision, amounting to EUR 112 484 214 (6). |
| --- | --- |

The German authorities have pointed out that the eligible costs for the measure under examination are the same as in the Commission's previous decision, amounting to EUR 112 484 214 (6).

| | According to the information available, it seems that the aid constitutes retroactive funding for activities already carried out by the beneficiary and that, as such, it lacks the necessary incentive element and should be regarded as operating aid since its sole purpose is to relieve the beneficiary of a financial burden. |
| --- | --- |

According to the information available, it seems that the aid constitutes retroactive funding for activities already carried out by the beneficiary and that, as such, it lacks the necessary incentive element and should be regarded as operating aid since its sole purpose is to relieve the beneficiary of a financial burden.

| | The Commission seriously doubts that aid for investments concluded can still be deemed as aid to facilitate the development of certain economic activities within the meaning of Article 87(3)(c) of the EC Treaty. In accordance with the Commission's constant practice, as confirmed by the Court of Justice (7), aid to facilitate the development of certain economic activities or certain regions may be considered as such only if the Commission can establish that the aid will contribute to the attainment of one of the objectives specified, which under normal market conditions the recipient firms would not attain by their own actions. |
| --- | --- |

The Commission seriously doubts that aid for investments concluded can still be deemed as aid to facilitate the development of certain economic activities within the meaning of Article 87(3)(c) of the EC Treaty. In accordance with the Commission's constant practice, as confirmed by the Court of Justice (7), aid to facilitate the development of certain economic activities or certain regions may be considered as such only if the Commission can establish that the aid will contribute to the attainment of one of the objectives specified, which under normal market conditions the recipient firms would not attain by their own actions.

| | In the case in point, it is clear that the 31,5 % intensity authorised in the previous decision was sufficient to trigger the investor's decision and that any further aid would only have a windfall effect. |
| --- | --- |

In the case in point, it is clear that the 31,5 % intensity authorised in the previous decision was sufficient to trigger the investor's decision and that any further aid would only have a windfall effect.

| | Therefore, at the present stage of procedure the Commission services have come to the conclusion that by means of this measure the German authorities may grant State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty. The derogations provided for in Article 87(2) and (3) of the EC Treaty do not seem to apply. Considering its doubts on the compatibility of the aid with the EC Treaty, the Commission has decided to initiate the formal investigation procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

Therefore, at the present stage of procedure the Commission services have come to the conclusion that by means of this measure the German authorities may grant State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty. The derogations provided for in Article 87(2) and (3) of the EC Treaty do not seem to apply. Considering its doubts on the compatibility of the aid with the EC Treaty, the Commission has decided to initiate the formal investigation procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

| | In accordance with Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, all unlawful aid can be subject to recovery from the recipient. |
| --- | --- |

In accordance with Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, all unlawful aid can be subject to recovery from the recipient.

TEXT OF LETTER

‘Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zu den vorerwähnten Maßnahmen übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des “multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben” (8) (nachfolgend “multisektoraler Beihilferahmen”) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen. |
| --- | --- |

1.

Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des “multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben” (8) (nachfolgend “multisektoraler Beihilferahmen”) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen.

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1.   Frühere Entscheidung

| 2. | Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor “Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte” 0,8 und Faktor “Regionale Auswirkungen” 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde. |
| --- | --- |

2.

Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor “Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte” 0,8 und Faktor “Regionale Auswirkungen” 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde.

| 3. | Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei. |
| --- | --- |

3.

Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei.

| 4. | Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13). |
| --- | --- |

4.

Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13).

2.2.   Zu untersuchender Fall

| 5. | Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird. |
| --- | --- |

5.

Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird.

| 6. | In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: “Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR”). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten. |
| --- | --- |

6.

In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: “Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR”). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten.

| 7. | Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war. |
| --- | --- |

7.

Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war.

| 8. | Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: “Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen”; siehe ebenso Punkt 4.2.1: “Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003”). |
| --- | --- |

8.

Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: “Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen”; siehe ebenso Punkt 4.2.1: “Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003”).

| 9. | Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14). |
| --- | --- |

9.

Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14).

3.   BEWERTUNG DER BEIHILFE

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| 10. | Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. |
| --- | --- |

10.

Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird.

| 11. | Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag. |
| --- | --- |

11.

Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag.

| 12. | Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind. |
| --- | --- |

12.

Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind.

3.2.   Bewertung nach dem multisektoralen Beihilferahmen

3.2.1.   Bewertung des betreffenden Markts

| 13. | Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden. |
| --- | --- |

13.

Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden.

| 14. | Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann. |
| --- | --- |

14.

Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann.

| 15. | Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor “Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz” (I) sowie den Faktor “regionale Auswirkung” (M). |
| --- | --- |

15.

Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor “Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz” (I) sowie den Faktor “regionale Auswirkung” (M).

| 16. | Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird. |
| --- | --- |

16.

Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird.

3.3.   Mangelnder Anreiz

| 17. | Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen. |
| --- | --- |

17.

Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen.

| 18. | Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen. |
| --- | --- |

18.

Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen.

| 19. | Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht. |
| --- | --- |

19.

Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht.

| 20. | Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1). |
| --- | --- |

20.

Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1).

3.4.   Mangelnde Notwendigkeit für die Beihilfe

| 21. | Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:
  Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen
  Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18). |
| --- | --- |

21.

Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:

Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen

Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18).

| 22. | Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten. |
| --- | --- |

22.

Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten.

| 23. | Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der “Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung” (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist. |
| --- | --- |

23.

Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der “Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung” (19) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist.

| 24. | Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten. |
| --- | --- |

24.

Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder -gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten.

| 25. | Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem “Windfall-Effekt” führen würde. |
| --- | --- |

25.

Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem “Windfall-Effekt” führen würde.

4.   ENTSCHEIDUNG

| 26. | Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten. |
| --- | --- |

26.

Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten.

| 27. | Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

27.

Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 28. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann. |
| --- | --- |

28.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann.

| 29. | Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.’ |
| --- | --- |

29.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.’

---

(1)  OJ C 107, 7.4.1998, p. 7.

1

(2)  See decision of 3.7.2001, SG (2001) D/ 289524.

2

(3)  OSB is a structural wood panel consisting of wood strands composed in three layers products, made of large chips and mainly of pitch-pine. OSBs are used in timber frame construction, and in particular for sanitation and restoration of old buildings, in the prefabricated building industry and packaging industry.

3

(4)  Consisting of investment aid in the form of a non-reimbursable subsidy amounting to EUR 19,92 million granted under the 29th out-line plan of common interest, and of investment premium on the basis of the Investment Premium Law 1999, amounting to EUR 15,48 million.

4

(5)  In the notification under examination the German authorities clearly state that the project has already been fully implemented (point 3.0 of the notification: ‘Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen’; see also point 4.2.1.: ‘Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.1.2003’).

5

(6)  See description part.

6

(7)  See in particular the Judgment delivered in Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR2671.

7

(8)  ABl. C 107 vom 7.4.1998, Seite 7.

8

(9)  Vgl. Entscheidung vom 03.07.2001, SG (2001) D/ 289524.

9

(10)  OSB (Oriented Strand Board) ist ein Plattenwerkstoff, der aus drei Schichten aus sog. Strands, hauptsächlich aus Kiefernholz, besteht. Eingesetzt werden diese Produkte im Holzrahmenbau, vor allem zur Sanierung und Restaurierung alter Gebäude, im Fertighausbau und in der Verpackungsindustrie.

10

(11)  Sie setzte sich aus einer Investitionsbeihilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses in Höhe von 19,92 Millionen EUR zusammen, die nach dem 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe gewährt wird, sowie einer Investitionszulage nach dem Investitionszulagengesetz 1999 in Höhe von 15,48 Millionen EUR.

11

(12)  Genauer: Die Kommission konnte zur Änderung ihrer Entscheidung auf der Grundlage folgender Überlegung kein Verfahren einleiten: Die Bewertung des Wettbewerbsfaktors basierte auf einem Vergleich zwischen der Entwicklung des sichtbaren Verbrauchs des fraglichen Produkts und der Wachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes insgesamt zwischen 1994 und 1999 sowie auf einer Prognose, die zum Zeitpunkt der Entscheidung korrekt war.

12

(13)  Vgl.: Beschluss des Gerichts erster Instanz (Vierte erweiterte Kammer) vom 5. November 2003. Kronoply GmbH & Co. KG gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften. Staatliche Beihilfen – Nichtigkeitsklage - Unzulässigkeit. Rechtssache T-130/02.

13

(14)  Siehe Fußnote 5.

14

(15)  Siehe Punkt 9 des Abschnitts Beschreibung.

15

(16)  Siehe Punkt 8 des Abschnitts Beschreibung.

16

(17)  Siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung.

17

(18)  Siehe Abschnitt 6 des Abschnitts Beschreibung.

18

(19)  ABl. C 74 vom 10.3.1998, Seite 9.

19

(20)  Siehe insbesondere Urteil in der Rechtssache 730/79 (Philip Morris/Kommission) Slg.1980, 2671.

20

---

III Notices

Commission

| 20.10.2004 | EN | Official Journal of the European Union | C 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 258/17

---

Amendment to the notice of invitation to tender for the refund for the export of oats from Finland and Sweden

(
  Official Journal of the European Union C 222 of 4 September 2004
  )

(2004/C 258/05)

On page 9, the first indent of paragraph 2 under heading II 'Time Limits' should read as follows:

| ‘2. | For the subsequent weekly awards, the period for the receipt of tenders will expire at 10 a.m. on the Thursday of each week.
  However, on 4 November 2004, 23 December 2004, 30 December 2004, 24 March 2005 and 5 May 2005, the invitation to tender is suspended.’ |
| --- | --- |

‘2.

For the subsequent weekly awards, the period for the receipt of tenders will expire at 10 a.m. on the Thursday of each week.

However, on 4 November 2004, 23 December 2004, 30 December 2004, 24 March 2005 and 5 May 2005, the invitation to tender is suspended.’

---

| 20.10.2004 | EN | Official Journal of the European Union | C 258/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 258/18

---

COMMUNICATION CONCERNING TARIC

(The integrated tariff of the European Communities)

(2004/C 258/06)

The integrated tariff of the European Communities (TARIC) contains all of the trade measures in the Community's legislation (tariff, agricultural and commercial). TARIC can be consulted on the internet at: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/en/home.htm. It is updated daily, to make sure that the public at large can find out immediately about these trade measures, and exists in the various Community languages (with the exception of Maltese). The information provided is as follows:

| — | Tariff measures:






  — | third-country duty-rates, as given in the Combined Nomenclature, |
| --- | --- | --- |

—

Tariff measures:

—

third-country duty-rates, as given in the Combined Nomenclature,

| — | duty-suspensions, |
| --- | --- |

—

duty-suspensions,

| — | tariff quotas, |
| --- | --- |

—

tariff quotas,

| — | tariff preferences. |
| --- | --- |

—

tariff preferences.

| — | Agricultural measures:






  — | agricultural components, |
| --- | --- | --- |

—

Agricultural measures:

—

agricultural components,

| — | additional duties for sugar and for flour, |
| --- | --- |

—

additional duties for sugar and for flour,

| — | countervailing charges, |
| --- | --- |

—

countervailing charges,

| — | refunds for the basic (i.e. not processed) agricultural products. |
| --- | --- |

—

refunds for the basic (i.e. not processed) agricultural products.

| — | Trade measures:






  — | anti-dumping duties, |
| --- | --- | --- |

—

Trade measures:

—

anti-dumping duties,

| — | countervailing duties. |
| --- | --- |

—

countervailing duties.

| — | Measures restricting the movement of goods:






  — | import/export bans, |
| --- | --- | --- |

—

Measures restricting the movement of goods:

—

import/export bans,

| — | import/export restrictions, |
| --- | --- |

—

import/export restrictions,

| — | quantitative limits. |
| --- | --- |

—

quantitative limits.

| — | Measures for the collection of statistical data:






  — | import surveillance, |
| --- | --- | --- |

—

Measures for the collection of statistical data:

—

import surveillance,

| — | export surveillance. |
| --- | --- |

—

export surveillance.

Given that there can be changes daily among these trade measures, and in view of the ‘electronic customs’ coming into being, the Commission has decided to discontinue the annual publication of TARIC in the Official Journal of the European Union, Series C.

For reference, TARIC was published for the last time in the Official Journal on 30 April 2003 (OJ C 103, 30.4.2003, p. 1).

---