# Euroopa Liidu L 260/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 260 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide30. september 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 260

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide30. september 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 954/2008, 25. september 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 955/2008, 29. september 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 956/2008, 29. september 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) IV lisa (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 957/2008, 29. september 2008, millega tehakse kvoodiaastaks 2008/2009 erand määrusest (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine | 12 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade siseveo kohta (
  1
  ) | 13 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 954/2008, 25. september 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 955/2008, 29. september 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 956/2008, 29. september 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) IV lisa (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 957/2008, 29. september 2008, millega tehakse kvoodiaastaks 2008/2009 erand määrusest (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine

12

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade siseveo kohta (
  1
  )

1

13

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2008/761/ÜVJP, 29. september 2008, millega pikendatakse ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist | 60 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühine seisukoht 2008/761/ÜVJP, 29. september 2008, millega pikendatakse ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

60

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 30.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 954/2008,

25. september 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) („lõplik määrus”) kehtestas nõukogu teatavate Taist pärit ning tavapäraselt CN-koodide ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 all deklareeritavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade („vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Võttes arvesse koostööd tegevate isikute suurt hulka, valiti meetmete kehtestamise põhjustanud uurimise käigus Tai eksportivatest tootjatest valim. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) („lõplik määrus”) kehtestas nõukogu teatavate Taist pärit ning tavapäraselt CN-koodide ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 all deklareeritavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade („vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Võttes arvesse koostööd tegevate isikute suurt hulka, valiti meetmete kehtestamise põhjustanud uurimise käigus Tai eksportivatest tootjatest valim.

| (2) | Valimisse võetud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad, mis määrati kindlaks uurimise jooksul. Kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestati üleriigiline tollimaks 12,9 %, mis põhines valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmisel dumpingumarginaalil. |
| --- | --- |

(2)

Valimisse võetud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad, mis määrati kindlaks uurimise jooksul. Kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestati üleriigiline tollimaks 12,9 %, mis põhines valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmisel dumpingumarginaalil.

B.   KÄESOLEV UURIMINE

| (3) | 30. augustil 2007, pärast lõplike meetmete kehtestamist Taist pärit maisi impordi suhtes, esitas eksportiv tootja Kuiburi Fruit Canning Co., Limited (edaspidi „Kuiburi” või „äriühing”), keda ei valitud valimisse, kuid kes oli esitanud komisjoni küsimustikule täieliku vastuse ning taotlenud individuaalset kontrollimist, Esimese Astme Kohtule hagi. Hagis väitis äriühing, et teda oleks tulnud individuaalselt kontrollida. |
| --- | --- |

(3)

30. augustil 2007, pärast lõplike meetmete kehtestamist Taist pärit maisi impordi suhtes, esitas eksportiv tootja Kuiburi Fruit Canning Co., Limited (edaspidi „Kuiburi” või „äriühing”), keda ei valitud valimisse, kuid kes oli esitanud komisjoni küsimustikule täieliku vastuse ning taotlenud individuaalset kontrollimist, Esimese Astme Kohtule hagi. Hagis väitis äriühing, et teda oleks tulnud individuaalselt kontrollida.

| (4) | Ilma et see mõjutaks ühenduse institutsioonide võetavat seisukohta, juhul kui taotleja peaks kohtuasja jätkama, otsustas komisjon dumpinguvastase uurimise omal algatusel osaliselt taasalgatada. (3) Taasalgatamine piirdus dumpingu uurimisega Kuiburi suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Ilma et see mõjutaks ühenduse institutsioonide võetavat seisukohta, juhul kui taotleja peaks kohtuasja jätkama, otsustas komisjon dumpinguvastase uurimise omal algatusel osaliselt taasalgatada. (3) Taasalgatamine piirdus dumpingu uurimisega Kuiburi suhtes.

| (5) | Komisjon teavitas uurimise osalisest taasalgatamisest ametlikult Kuiburit, eksportiva riigi esindajaid ja ühenduse toomisharu. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teavitas uurimise osalisest taasalgatamisest ametlikult Kuiburit, eksportiva riigi esindajaid ja ühenduse toomisharu. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

| (6) | Komisjon püüdis kontrollida kõiki Kuiburi esitatud andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas, ja teostas äriühingu valdustesse kontrollkäigu. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon püüdis kontrollida kõiki Kuiburi esitatud andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas, ja teostas äriühingu valdustesse kontrollkäigu.

| (7) | Vastavalt lõplikus määruses sätestatule hõlmas dumpingu uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt lõplikus määruses sätestatule hõlmas dumpingu uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „uurimisperiood”).

C.   TULEMUSED

1.   Dumping

| (8) | Dumpingu arvutamiseks kasutati sama meetodit, mida kasutati valimisse kuuluvate äriühingute puhul, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1888/2006 (4) (edaspidi „ajutine määrus”) põhjendustes 21–36 ja kinnitatud lõplikus määruses. |
| --- | --- |

(8)

Dumpingu arvutamiseks kasutati sama meetodit, mida kasutati valimisse kuuluvate äriühingute puhul, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1888/2006 (4) (edaspidi „ajutine määrus”) põhjendustes 21–36 ja kinnitatud lõplikus määruses.

| (9) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrollis komisjon kõigepealt, kas äriühingu kogu samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline, võrreldes kogu selle eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 2 esimesele lausele on omamaine samasuguse toote müügi kogumaht tüüpiline, kui äriühingu omamaine müügimaht ületab 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(9)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrollis komisjon kõigepealt, kas äriühingu kogu samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline, võrreldes kogu selle eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 2 esimesele lausele on omamaine samasuguse toote müügi kogumaht tüüpiline, kui äriühingu omamaine müügimaht ületab 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

| (10) | Tehti kindlaks, et samasugust toodet siseriiklikul turul ei müüdud. Seepärast tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga ühendusse eksporditava tooteliigi tootmiskuludele, mida vajadusel korrigeeriti, mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Nagu ka esialgse uurimise puhul, otsustati mitte määrata müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile a, kuna ainult ühel valimisse kaasatud äriühingul oli olemas samasuguse toote tüüpiline omamaine müük. Seetõttu, samuti kooskõlas esialgse uurimisega, määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks vastavalt artikli 2 lõike 6 punktile b, kuivõrd Kuiburil oli ette näidata tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud sama üldkategooria toodete tüüpiline müük. |
| --- | --- |

(10)

Tehti kindlaks, et samasugust toodet siseriiklikul turul ei müüdud. Seepärast tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga ühendusse eksporditava tooteliigi tootmiskuludele, mida vajadusel korrigeeriti, mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Nagu ka esialgse uurimise puhul, otsustati mitte määrata müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile a, kuna ainult ühel valimisse kaasatud äriühingul oli olemas samasuguse toote tüüpiline omamaine müük. Seetõttu, samuti kooskõlas esialgse uurimisega, määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks vastavalt artikli 2 lõike 6 punktile b, kuivõrd Kuiburil oli ette näidata tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud sama üldkategooria toodete tüüpiline müük.

| (11) | Teatatud tootmiskulud ning müügi-, üld- ja halduskulud leiti olevat alahinnatud ning need korrigeeriti enne nende kasutamist normaalväärtuse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(11)

Teatatud tootmiskulud ning müügi-, üld- ja halduskulud leiti olevat alahinnatud ning need korrigeeriti enne nende kasutamist normaalväärtuse kindlaksmääramisel.

| (12) | Pärast käesoleva menetluse aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist väitis Kuiburi, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel tuleb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrata vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Äriühing väitis, et artikli 2 lõike 6 punkti b ei saa kasutada, kuna muude toodete omamaine müük 1) sisaldas ka muud kui konservtoitu ja 2) ei olnud igal juhul tüüpiline. Esimese väite kohta võib öelda, et vaatlusaluse toote määratlus ei sisalda konkreetset mahuti liiki ja seega ei ole piiratud konservikarpidesse pakitud toodetega. Analoogia põhjal kohaldatakse seda sama üldkategooria toodete suhtes. Teise väite kohta tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõikes 2 osutatud 5 % piirmäära kasutatakse samasuguse toote omamaise müügi tüüpilisuse kindlaksmääramiseks (võrreldes vaatlusaluse toote müügiga ühendusse). Artikli 2 lõike 6 punkti b kohaldamiseks ei nõuta, et sama üldkategooria toodete müük moodustaks rohkem kui 5 % piiramäärast. Igal juhul on äriühingu sama üldkategooria toodete müük võrreldes vaatlusaluse toote müügiga ühendusse märkimisväärne ja seega tüüpiline. Eespool esitatut silmas pidades ei saa äriühingu väiteid vastu võtta ning seetõttu kinnitatakse, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määratakse vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile b. |
| --- | --- |

(12)

Pärast käesoleva menetluse aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist väitis Kuiburi, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel tuleb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrata vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Äriühing väitis, et artikli 2 lõike 6 punkti b ei saa kasutada, kuna muude toodete omamaine müük 1) sisaldas ka muud kui konservtoitu ja 2) ei olnud igal juhul tüüpiline. Esimese väite kohta võib öelda, et vaatlusaluse toote määratlus ei sisalda konkreetset mahuti liiki ja seega ei ole piiratud konservikarpidesse pakitud toodetega. Analoogia põhjal kohaldatakse seda sama üldkategooria toodete suhtes. Teise väite kohta tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõikes 2 osutatud 5 % piirmäära kasutatakse samasuguse toote omamaise müügi tüüpilisuse kindlaksmääramiseks (võrreldes vaatlusaluse toote müügiga ühendusse). Artikli 2 lõike 6 punkti b kohaldamiseks ei nõuta, et sama üldkategooria toodete müük moodustaks rohkem kui 5 % piiramäärast. Igal juhul on äriühingu sama üldkategooria toodete müük võrreldes vaatlusaluse toote müügiga ühendusse märkimisväärne ja seega tüüpiline. Eespool esitatut silmas pidades ei saa äriühingu väiteid vastu võtta ning seetõttu kinnitatakse, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määratakse vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile b.

| (13) | Lisaks väitis Kuiburi, et kui müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määratakse vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile b, tuleks korrigeerida kaubandustasandit normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud kasumi suhtes, kuna äriühing müüb ühendusse jaemüüja kaubamärgiga tooteid ning omamaisel turul nii oma kaubamärgiga kui ka jaemüüja kaubamärgiga tähistatud tooteid. Selle kohta on oluline märkida, et Kuiburi on määratlenud müügikulud käibe põhjal. Seetõttu oli kasumi ning müügi-, üld- ja halduskulude kogusumma samal tasemel igat liiki toodete müügi korral kõigil turgudel ning esitatud kasuminäitajad kajastasid vaid väikseid erinevusi müügi-, üld- ja halduskuludes. Seega ei saa tõestada, et esitatud näitajad kajastasid kaubandustasandi erinevusi. Järelikult ei ole kaubandustasandi korrigeerimine õigustatud ja Kuiburi väide lükatakse kõrvale. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks väitis Kuiburi, et kui müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määratakse vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile b, tuleks korrigeerida kaubandustasandit normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud kasumi suhtes, kuna äriühing müüb ühendusse jaemüüja kaubamärgiga tooteid ning omamaisel turul nii oma kaubamärgiga kui ka jaemüüja kaubamärgiga tähistatud tooteid. Selle kohta on oluline märkida, et Kuiburi on määratlenud müügikulud käibe põhjal. Seetõttu oli kasumi ning müügi-, üld- ja halduskulude kogusumma samal tasemel igat liiki toodete müügi korral kõigil turgudel ning esitatud kasuminäitajad kajastasid vaid väikseid erinevusi müügi-, üld- ja halduskuludes. Seega ei saa tõestada, et esitatud näitajad kajastasid kaubandustasandi erinevusi. Järelikult ei ole kaubandustasandi korrigeerimine õigustatud ja Kuiburi väide lükatakse kõrvale.

| (14) | Kogu äriühingu müük toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses. Nende müügitehingute puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende ühenduses asuvate sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(14)

Kogu äriühingu müük toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses. Nende müügitehingute puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende ühenduses asuvate sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

| (15) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Juhul kui see oli võimalik ja õigustatud, võeti arvesse erinevusi transpordikuludes, käitlemiskuludes, komisjonitasudes ja laenukuludes. |
| --- | --- |

(15)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Juhul kui see oli võimalik ja õigustatud, võeti arvesse erinevusi transpordikuludes, käitlemiskuludes, komisjonitasudes ja laenukuludes.

| (16) | Müügi-, üld- ja halduskulud, mida normaalväärtuse arvutamisel kasutati vastavalt eespool sätestatud meetodile, hõlmasid ka komisjonitasusid. Seega, kuigi selles osas vastuväiteid ei esitatud, tehti normaalväärtusele ilma taotluseta kohandus vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile e, et vähendada müügi-, üld- ja halduskulusid komisjonitasudega seotud kulude võrra. |
| --- | --- |

(16)

Müügi-, üld- ja halduskulud, mida normaalväärtuse arvutamisel kasutati vastavalt eespool sätestatud meetodile, hõlmasid ka komisjonitasusid. Seega, kuigi selles osas vastuväiteid ei esitatud, tehti normaalväärtusele ilma taotluseta kohandus vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile e, et vähendada müügi-, üld- ja halduskulusid komisjonitasudega seotud kulude võrra.

| (17) | Kuiburi dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt. |
| --- | --- |

(17)

Kuiburi dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.

| (18) | Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Kõnealuse äriühingu kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril, on 14,3 %. |
| --- | --- |

(18)

Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Kõnealuse äriühingu kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril, on 14,3 %.

2.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (19) | Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 peaks dumpinguvastase meetme tase olema piisav, et kõrvaldada ühenduse tootmisharule dumpinguhindadega impordi kaudu põhjustatud kahju, ületamata tuvastatud dumpingumarginaali. Kahjustamist vältiva hinna arvutamist on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 120–122. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 peaks dumpinguvastase meetme tase olema piisav, et kõrvaldada ühenduse tootmisharule dumpinguhindadega impordi kaudu põhjustatud kahju, ületamata tuvastatud dumpingumarginaali. Kahjustamist vältiva hinna arvutamist on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 120–122.

| (20) | Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hindade allalöömise arvutuste põhjal tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdava samasuguse toote mittekahjustavat hinda. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-hinnast ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(20)

Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hindade allalöömise arvutuste põhjal tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdava samasuguse toote mittekahjustavat hinda. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-hinnast ühenduse piiril.

| (21) | Eespool kirjeldatud hinnavõrdlus näitas kahjumimarginaali 17,5 %. |
| --- | --- |

(21)

Eespool kirjeldatud hinnavõrdlus näitas kahjumimarginaali 17,5 %.

D.   INDIVIDUAALSETE TOLLIMAKSUMÄÄRADEGA ÄRIÜHINGUTE NIMEKIRJA MUUTMINE

| (22) | Uurimistulemusi silmas pidades leitakse, et äriühingu vaatlusaluse toote eksportimise suhtes tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks täheldatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 ei tohiks see olla kõrgem Kuiburi jaoks kindlaks määratud ja põhjenduses 21 esitatud kahjumimarginaalist. |
| --- | --- |

(22)

Uurimistulemusi silmas pidades leitakse, et äriühingu vaatlusaluse toote eksportimise suhtes tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks täheldatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 ei tohiks see olla kõrgem Kuiburi jaoks kindlaks määratud ja põhjenduses 21 esitatud kahjumimarginaalist.

| (23) | Seetõttu on lõplik tollimaks, mida kohaldatakse CIF-hinna suhtes ühenduse piiril, 14,3 %. Et määruse (EÜ) nr 682/2007 põhjenduse 57 kohaselt tuleks uurimises mitteosalevate äriühingute tollimaks määrata uurimises osalevate äriühingute jaoks kehtestatud kõrgeima tollimaksuga samal tasemel, kehtestatakse kõnealuse tollimaksu tasemeks 14,3 %. Kuna aga uurimise taasalustamise eesmärk ei olnud Kuiburi valimisse kaasamine vaid Kuiburi individuaalne kontrollimine algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel, ei oleks asjakohane I lisas loetletud tootjate tollimaksu ümber arvutada. |
| --- | --- |

(23)

Seetõttu on lõplik tollimaks, mida kohaldatakse CIF-hinna suhtes ühenduse piiril, 14,3 %. Et määruse (EÜ) nr 682/2007 põhjenduse 57 kohaselt tuleks uurimises mitteosalevate äriühingute tollimaks määrata uurimises osalevate äriühingute jaoks kehtestatud kõrgeima tollimaksuga samal tasemel, kehtestatakse kõnealuse tollimaksu tasemeks 14,3 %. Kuna aga uurimise taasalustamise eesmärk ei olnud Kuiburi valimisse kaasamine vaid Kuiburi individuaalne kontrollimine algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel, ei oleks asjakohane I lisas loetletud tootjate tollimaksu ümber arvutada.

| (24) | Kuiburit ja ühenduse tootmisharu on teavitatud uurimistulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust, |
| --- | --- |

(24)

Kuiburit ja ühenduse tootmisharu on teavitatud uurimistulemustest ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 682/2007 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, |
| Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor,

Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd., 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd., Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st. Floor, Silom Rd, Bangrak, Bangkok 10500, Thailand

12,8

A791

| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiangmai, |
| --- |
| Thailand 50120 |

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiangmai,

Thailand 50120

11,1

A792

I lisas loetletud tootjad

12,9

A793

Kõik muud äriühingud

14,3

A999”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 682/2007 I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

Artikli 1 lõikes 2 TARICi lisakoodi A793 all nimetatud uurimises osalevate äriühingute nimekiri

| Nimi | Aadress |
| --- | --- |
| Agro-on (Thailand) Co., Ltd. | 50/499–500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, |
| Monthaburi 11120, Thailand |

Nimi

Aadress

Agro-on (Thailand) Co., Ltd.

50/499–500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret,

Monthaburi 11120, Thailand

B.N.H. Canning Co., Ltd.

| 425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, |
| --- |
| Klongsan, Bangkok 10600, Thailand |

425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai,

Klongsan, Bangkok 10600, Thailand

Boonsith Enterprise Co., Ltd.

| 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., |
| --- |
| Chomthong, Bangkok 10150, Thailand |

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd.,

Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

Erawan Food Public Company Limited

| Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., |
| --- |
| Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd.,

Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

Great Oriental Food Products Co., Ltd.

| 888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, |
| --- |
| Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand |

888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2,

Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

Lampang Food Products Co., Ltd.

| 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, |
| --- |
| Wattana, Bangkok 10110, Thailand |

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua,

Wattana, Bangkok 10110, Thailand

O.V. International Import-Export Co., Ltd.

| 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, |
| --- |
| Bangkok 10500, Thailand |

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn,

Bangkok 10500, Thailand

Pan Inter Foods Co., Ltd.

| 400 Sunphavuth Rd., Bangna, |
| --- |
| Bangkok 10260, Thailand |

400 Sunphavuth Rd., Bangna,

Bangkok 10260, Thailand

Siam Food Products Public Co., Ltd.

| 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., |
| --- |
| Klong Toey, Bangkok, 10110, Thailand |

3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl.,

Klong Toey, Bangkok, 10110, Thailand

Viriyah Food Processing Co., Ltd.

| 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., |
| --- |
| Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailand |

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd.,

Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailand

Vita Food Factory (1989) Ltd.

| 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, |
| --- |
| Bangkok 10700, Thailand” |

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad,

Bangkok 10700, Thailand”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 25. september 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. HORTEFEUX

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 159, 20.6.2007, lk 14.

2

(3)  ELT C 7, 12.1.2008, lk 21.

3

(4)  ELT L 364, 20.12.2006, lk 68.

4

---

| 30.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 955/2008,

29. september 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 30,0 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| TR | 88,7 |
| ZZ | 122,8 |
| 0709 90 70 | TR | 110,1 |
| ZZ | 110,1 |
| 0805 50 10 | AR | 69,9 |
| EG | 71,4 |
| TR | 110,6 |
| UY | 80,9 |
| ZA | 84,6 |
| ZZ | 83,5 |
| 0806 10 10 | TR | 122,8 |
| US | 159,1 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 10 80 | CL | 107,8 |
| CN | 71,3 |
| NZ | 106,0 |
| US | 115,6 |
| ZA | 91,6 |
| ZZ | 98,5 |
| 0808 20 50 | CN | 74,0 |
| TR | 137,4 |
| ZA | 92,5 |
| ZZ | 101,3 |
| 0809 30 | TR | 132,4 |
| US | 170,9 |
| ZZ | 151,7 |
| 0809 40 05 | IL | 102,9 |
| TR | 78,6 |
| XS | 53,9 |
| ZZ | 78,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

30,0

TR

95,0

ZZ

62,5

0707 00 05

JO

156,8

TR

88,7

ZZ

122,8

0709 90 70

TR

110,1

ZZ

110,1

0805 50 10

AR

69,9

EG

71,4

TR

110,6

UY

80,9

ZA

84,6

ZZ

83,5

0806 10 10

TR

122,8

US

159,1

ZZ

141,0

0808 10 80

CL

107,8

CN

71,3

NZ

106,0

US

115,6

ZA

91,6

ZZ

98,5

0808 20 50

CN

74,0

TR

137,4

ZA

92,5

ZZ

101,3

0809 30

TR

132,4

US

170,9

ZZ

151,7

0809 40 05

IL

102,9

TR

78,6

XS

53,9

ZZ

78,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 30.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 956/2008,

29. september 2008,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) IV lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 7 lõike 3 teist lõiku, artiklit 23 esimest lõiku ja artikli 23a punkti d),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on kehtestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turustamise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on kehtestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turustamise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et mäletsejalistele on keelatud sööta loomadelt pärit valke. Siiski on selle keelu puhul kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 3 ette nähtud erand, mille kohaselt võib teatavatel tingimustel lubada mäletsejaliikide noorloomadele kaladelt saadud valkude söötmist. Kõnealused tingimused sisaldavad mäletsejaliste noorloomade toitumisvajaduste teaduslikku hindamist ja niisuguse erandi kontrolliaspektide hindamist. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et mäletsejalistele on keelatud sööta loomadelt pärit valke. Siiski on selle keelu puhul kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 3 ette nähtud erand, mille kohaselt võib teatavatel tingimustel lubada mäletsejaliikide noorloomadele kaladelt saadud valkude söötmist. Kõnealused tingimused sisaldavad mäletsejaliste noorloomade toitumisvajaduste teaduslikku hindamist ja niisuguse erandi kontrolliaspektide hindamist.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa II osas on sätestatud erandid kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 1 ettenähtud keelust ning erandite kohaldamise eritingimused. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa II osas on sätestatud erandid kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 1 ettenähtud keelust ning erandite kohaldamise eritingimused.

| (4) | 24. jaanuaril 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet vastu arvamuse mäletsejaliste kalajahuga söötmisest tulenevate terviseriskide hindamise kohta seoses TSE ohuga. Arvamuses jõuti järeldusele, et kalade puhul on nii nakatunud sööda otse söömise kui ka nakkavuse suurenemisega seotud TSE oht väike. Arvamuses leiti samuti, et on olemas väike kalajahuga seotud TSE oht, kui kaladele on hiljuti söödetud imetajatelt pärit valkudest valmistatud sööta või kui kalajahu on saastunud liha-kondijahuga. |
| --- | --- |

(4)

24. jaanuaril 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet vastu arvamuse mäletsejaliste kalajahuga söötmisest tulenevate terviseriskide hindamise kohta seoses TSE ohuga. Arvamuses jõuti järeldusele, et kalade puhul on nii nakatunud sööda otse söömise kui ka nakkavuse suurenemisega seotud TSE oht väike. Arvamuses leiti samuti, et on olemas väike kalajahuga seotud TSE oht, kui kaladele on hiljuti söödetud imetajatelt pärit valkudest valmistatud sööta või kui kalajahu on saastunud liha-kondijahuga.

| (5) | 19. märtsil 2008 sai valmis tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi aruanne, mille koostamises osalesid paljud teaduseksperdid. Aruandes on jõutud järeldusele, et kalajahu on väga kergesti seeditav valguallikas, mille seeditavus on väiksem kui piima puhul, kuid suurem kui enamiku taimset päritolu valkude puhul, ning sellel on hea aminohappe profiil võrreldes taimset päritolu valguallikatega, mida praegu piimaasendajates kasutatakse, ning et mäletsejaliikide noorloomade söötmist kalajahuga võib lubada. |
| --- | --- |

(5)

19. märtsil 2008 sai valmis tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi aruanne, mille koostamises osalesid paljud teaduseksperdid. Aruandes on jõutud järeldusele, et kalajahu on väga kergesti seeditav valguallikas, mille seeditavus on väiksem kui piima puhul, kuid suurem kui enamiku taimset päritolu valkude puhul, ning sellel on hea aminohappe profiil võrreldes taimset päritolu valguallikatega, mida praegu piimaasendajates kasutatakse, ning et mäletsejaliikide noorloomade söötmist kalajahuga võib lubada.

| (6) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 7 lõikega 3 ettenähtud tingimust kontrolliaspektide hindamise kohta, on mäletsejaliikide noorloomade kalajahuga söötmise võimalikule ohule vastukaaluks kalajahu tootmise suhtes kehtivad ranged töötlemiseeskirjad ning imporditud kalajahu iga saadetise kontrollimine enne selle ühenduse piires vabasse ringlusse lubamist. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 7 lõikega 3 ettenähtud tingimust kontrolliaspektide hindamise kohta, on mäletsejaliikide noorloomade kalajahuga söötmise võimalikule ohule vastukaaluks kalajahu tootmise suhtes kehtivad ranged töötlemiseeskirjad ning imporditud kalajahu iga saadetise kontrollimine enne selle ühenduse piires vabasse ringlusse lubamist.

| (7) | Lisaks, et tagada kalajahu kasutamine üksnes mäletsejaliikide noorloomade puhul, tuleks kasutamist piirata piimaasendajate tootmisega, mida turustatakse kuivalt ja antakse loomadele kindlas koguses vedelikus lahjendatuna ning mis on mõeldud mäletsejaliikide noorloomade söötmiseks, et enne võõrutuse lõppemist täiendada või asendada pärast ternespiima antavat piima. Kõnealuste loomade jaoks ettenähtud kalajahu sisaldavate piimaasendajate tootmise, pakendamise, märgistamise ja transportimise suhtes tuleks kehtestada ranged rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks, et tagada kalajahu kasutamine üksnes mäletsejaliikide noorloomade puhul, tuleks kasutamist piirata piimaasendajate tootmisega, mida turustatakse kuivalt ja antakse loomadele kindlas koguses vedelikus lahjendatuna ning mis on mõeldud mäletsejaliikide noorloomade söötmiseks, et enne võõrutuse lõppemist täiendada või asendada pärast ternespiima antavat piima. Kõnealuste loomade jaoks ettenähtud kalajahu sisaldavate piimaasendajate tootmise, pakendamise, märgistamise ja transportimise suhtes tuleks kehtestada ranged rakenduseeskirjad.

| (8) | Selguse ja ühtsuse mõttes tuleks sätestada samad eeskirjad mittemäletsejaliste jaoks ettenähtud ja kalajahu sisaldava sööda saatedokumentide märgistamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Selguse ja ühtsuse mõttes tuleks sätestada samad eeskirjad mittemäletsejaliste jaoks ettenähtud ja kalajahu sisaldava sööda saatedokumentide märgistamiseks.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa III osa punktis E.1 on sätestatud, et mäletsejalistelt saadud töödeldud loomsete valkude ja selliseid töödeldud loomseid valke sisaldavate toodete eksport kolmandatesse riikidesse on keelatud. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa III osa punktis E.1 on sätestatud, et mäletsejalistelt saadud töödeldud loomsete valkude ja selliseid töödeldud loomseid valke sisaldavate toodete eksport kolmandatesse riikidesse on keelatud.

| (10) | Siiski on praegu ühenduse piires lubatud niisuguste valkude kasutamine lemmikloomatoidu tootmiseks. Ühenduse õigusaktide ühtsuse huvides on asjakohane lubada eksportida kolmandatesse riikidesse töödeldud lemmikloomatoitu, sealhulgas konserveeritud lemmikloomatoitu, mis sisaldab mäletsejalistelt saadud töödeldud loomseid valke. |
| --- | --- |

(10)

Siiski on praegu ühenduse piires lubatud niisuguste valkude kasutamine lemmikloomatoidu tootmiseks. Ühenduse õigusaktide ühtsuse huvides on asjakohane lubada eksportida kolmandatesse riikidesse töödeldud lemmikloomatoitu, sealhulgas konserveeritud lemmikloomatoitu, mis sisaldab mäletsejalistelt saadud töödeldud loomseid valke.

| (11) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisa muudetakse järgmiselt.

| (1) | II osa muudetakse järgmiselt:






  a) | Punktile A lisatakse alapunkt e:






  „e) | mäletsejaliikide võõrutamata põllumajandusloomade söötmise puhul kalajahuga kooskõlas punktis BA sätestatud tingimustega.” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

II osa muudetakse järgmiselt:

a)

Punktile A lisatakse alapunkt e:

„e)

mäletsejaliikide võõrutamata põllumajandusloomade söötmise puhul kalajahuga kooskõlas punktis BA sätestatud tingimustega.”

| b) | Punkti B muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | kalajahu sisaldava sööda saadetiste äridokumendil ja neid saadetisi sisaldaval mis tahes pakendil peavad olema selgelt kirjas sõnad „sisaldab kalajahu – ei tohi anda mäletsejalistele”.” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkti B muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

kalajahu sisaldava sööda saadetiste äridokumendil ja neid saadetisi sisaldaval mis tahes pakendil peavad olema selgelt kirjas sõnad „sisaldab kalajahu – ei tohi anda mäletsejalistele”.”

| ii) | lisatakse punkt BA:
  BA.   Punkti A alapunktis e osutatud kalajahu ja kalajahu sisaldava sööda kasutamise puhul võõrutamata mäletsejaliikide põllumajandusloomade söötmiseks kohaldatakse järgmisi tingimusi:






  a) | kalajahu peab olema toodetud töötlemisettevõttes, mis tegeleb ainult kalatoodete tootmisega; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse punkt BA:

BA.   Punkti A alapunktis e osutatud kalajahu ja kalajahu sisaldava sööda kasutamise puhul võõrutamata mäletsejaliikide põllumajandusloomade söötmiseks kohaldatakse järgmisi tingimusi:

a)

kalajahu peab olema toodetud töötlemisettevõttes, mis tegeleb ainult kalatoodete tootmisega;

| b) | enne ühenduse territooriumil vabasse ringlusse lubamist analüüsitakse iga imporditud kalajahu saadetist mikroskoopiliselt vastavalt direktiivile 2003/126/EÜ; |
| --- | --- |

b)

enne ühenduse territooriumil vabasse ringlusse lubamist analüüsitakse iga imporditud kalajahu saadetist mikroskoopiliselt vastavalt direktiivile 2003/126/EÜ;

| c) | kalajahu kasutamist mäletsejaliikide noorte põllumajandusloomade puhul lubatakse üksnes piimaasendajate tootmiseks, mida turustatakse kuivalt ja antakse loomadele kindlas koguses vedelikus lahjendatuna ning mis on ette nähtud võõrutamata mäletsejaliste söötmiseks, et täiendada või asendada enne võõrutuse lõppemist pärast ternespiima antavat piima; |
| --- | --- |

c)

kalajahu kasutamist mäletsejaliikide noorte põllumajandusloomade puhul lubatakse üksnes piimaasendajate tootmiseks, mida turustatakse kuivalt ja antakse loomadele kindlas koguses vedelikus lahjendatuna ning mis on ette nähtud võõrutamata mäletsejaliste söötmiseks, et täiendada või asendada enne võõrutuse lõppemist pärast ternespiima antavat piima;

| d) | kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid, mis on ette nähtud mäletsejaliste noorte põllumajandusloomade jaoks, tuleb toota ettevõtetes, mis ei tooda muud mäletsejaliste jaoks ettenähtud sööta ja millel on pädeva asutuse luba.
  Erandina punktist d võib pädev asutus lubada mäletsejaliste muu sööda tootmist ettevõttes, mis toodab mäletsejaliikide noorte põllumajandusloomade jaoks ettenähtud kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid, järgmistel tingimustel:






  i) | mäletsejaliste jaoks ettenähtud pakendamata ja pakendatud muu sööda ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatakse rajatisi, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse pakendamata kalajahu ja kalajahu sisaldavate pakendamata piimaasendajate puhul; |
| --- | --- | --- |

d)

kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid, mis on ette nähtud mäletsejaliste noorte põllumajandusloomade jaoks, tuleb toota ettevõtetes, mis ei tooda muud mäletsejaliste jaoks ettenähtud sööta ja millel on pädeva asutuse luba.

Erandina punktist d võib pädev asutus lubada mäletsejaliste muu sööda tootmist ettevõttes, mis toodab mäletsejaliikide noorte põllumajandusloomade jaoks ettenähtud kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid, järgmistel tingimustel:

i)

mäletsejaliste jaoks ettenähtud pakendamata ja pakendatud muu sööda ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatakse rajatisi, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse pakendamata kalajahu ja kalajahu sisaldavate pakendamata piimaasendajate puhul;

| ii) | mäletsejaliste jaoks ettenähtud muud sööta toodetakse rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, kus toodetakse kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid; |
| --- | --- |

ii)

mäletsejaliste jaoks ettenähtud muud sööta toodetakse rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, kus toodetakse kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid;

| iii) | kalajahu ostmist ja kasutamist ning kalajahu sisaldavate piimaasendajate müüki ja kasutust käsitlev dokumentatsioon on pädevale asutusele kättesaadav vähemalt viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

iii)

kalajahu ostmist ja kasutamist ning kalajahu sisaldavate piimaasendajate müüki ja kasutust käsitlev dokumentatsioon on pädevale asutusele kättesaadav vähemalt viie aasta jooksul;

| iv) | regulaarse kontrolli abil tagatakse, et mäletsejaliste jaoks ettenähtud muu sööt ei sisalda keelatud valke, sealhulgas kalajahu. Tulemused peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

iv)

regulaarse kontrolli abil tagatakse, et mäletsejaliste jaoks ettenähtud muu sööt ei sisalda keelatud valke, sealhulgas kalajahu. Tulemused peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul;

| e) | mäletsejaliikide noortele põllumajandusloomadele ettenähtud kalajahu sisaldavate piimaasendajate äridokumendil ja mis tahes niisugust saadetist sisaldaval pakendil peavad olema selgelt kirjas sõnad „sisaldab kalajahu – tohib anda üksnes võõrutamata mäletsejalistele”; |
| --- | --- |

e)

mäletsejaliikide noortele põllumajandusloomadele ettenähtud kalajahu sisaldavate piimaasendajate äridokumendil ja mis tahes niisugust saadetist sisaldaval pakendil peavad olema selgelt kirjas sõnad „sisaldab kalajahu – tohib anda üksnes võõrutamata mäletsejalistele”;

| f) | mäletsejaliikide noortele põllumajandusloomadele ettenähtud kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid tuleb transportida sõidukites, milles ei transpordita samal ajal muud mäletsejalistele mõeldud sööta. Kui sõidukit kasutatakse edaspidi mäletsejaliste jaoks ettenähtud muu sööda vedamiseks, tuleb seda vajaduse korral ristsaastumise vältimiseks põhjalikult puhastada vastavalt pädeva asutuse poolt heakskiidetud korrale; |
| --- | --- |

f)

mäletsejaliikide noortele põllumajandusloomadele ettenähtud kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid tuleb transportida sõidukites, milles ei transpordita samal ajal muud mäletsejalistele mõeldud sööta. Kui sõidukit kasutatakse edaspidi mäletsejaliste jaoks ettenähtud muu sööda vedamiseks, tuleb seda vajaduse korral ristsaastumise vältimiseks põhjalikult puhastada vastavalt pädeva asutuse poolt heakskiidetud korrale;

| g) | põllumajandusettevõtetes, kus peetakse mäletsejalisi, võetakse meetmeid, et vältida kalajahu sisaldavate piimaasendajate söötmist muudele kui IV lisa II osa punkti A alapunktis e sätestatud erandi alla kuuluvatele mäletsejalistele. Pädev asutus koostab kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid kasutavate ettevõtete nimekirja kas põllumajandusettevõtte eelneva teavitamise süsteemi kaudu või mõne muu süsteemi abil, mis tagab käesoleva tingimuse täitmise.” |
| --- | --- |

g)

põllumajandusettevõtetes, kus peetakse mäletsejalisi, võetakse meetmeid, et vältida kalajahu sisaldavate piimaasendajate söötmist muudele kui IV lisa II osa punkti A alapunktis e sätestatud erandi alla kuuluvatele mäletsejalistele. Pädev asutus koostab kalajahu sisaldavaid piimaasendajaid kasutavate ettevõtete nimekirja kas põllumajandusettevõtte eelneva teavitamise süsteemi kaudu või mõne muu süsteemi abil, mis tagab käesoleva tingimuse täitmise.”

| (2) | III osa punkt E.1 asendatakse järgmisega:
  E.1   Mäletsejalistelt saadud töödeldud loomsete valkude ja selliseid töödeldud loomseid valke sisaldavate toodete eksport kolmandatesse riikidesse on keelatud. Kõnealust keeldu ei kohaldata siiski töödeldud lemmikloomatoidu, sealhulgas konserveeritud lemmikloomatoidu suhtes, mis sisaldab mäletsejalistelt pärit töödeldud loomseid valke ning mida on töödeldud ja mis on märgistatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002.” |
| --- | --- |

(2)

III osa punkt E.1 asendatakse järgmisega:

E.1   Mäletsejalistelt saadud töödeldud loomsete valkude ja selliseid töödeldud loomseid valke sisaldavate toodete eksport kolmandatesse riikidesse on keelatud. Kõnealust keeldu ei kohaldata siiski töödeldud lemmikloomatoidu, sealhulgas konserveeritud lemmikloomatoidu suhtes, mis sisaldab mäletsejalistelt pärit töödeldud loomseid valke ning mida on töödeldud ja mis on märgistatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002.”

---

| 30.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 957/2008,

29. september 2008,

millega tehakse kvoodiaastaks 2008/2009 erand määrusest (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 ja artiklit 148 koostoimes artikliga 4,

võttes arvesse nõukogu 29. mai 2007. aasta otsust 2007/360/EÜ, mis käsitleb kooskõlastatud protokolli vormis lepingute sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Tai Kuningriigi vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXVIII artiklile seoses kodulinnuliha käsitlevate kontsessioonide muutmisega, (2) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Brasiilia avaldas 5. augustil 2008 direktiivi (3) päritolusertifikaatide väljaandmise kohta alates 1. oktoobrist 2008. |
| --- | --- |

(1)

Brasiilia avaldas 5. augustil 2008 direktiivi (3) päritolusertifikaatide väljaandmise kohta alates 1. oktoobrist 2008.

| (2) | Arvestades Brasiilia päritolu toodetele päritolusertifikaatide väljastamistingimuste ebakindlust ning asjaolu, et komisjoni määruse (EÜ) nr 616/2007 (4) artikli 5 lõikega 1 on ette nähtud esitada taotlused 2008. aasta oktoobri seitsme esimese päeva jooksul, tuleks praeguses olukorras kõnealust päritolu toodete puhul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2009 kehtivaks impordi alaperioodiks taotluste esitamise ajavahemikku edasi lükata. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades Brasiilia päritolu toodetele päritolusertifikaatide väljastamistingimuste ebakindlust ning asjaolu, et komisjoni määruse (EÜ) nr 616/2007 (4) artikli 5 lõikega 1 on ette nähtud esitada taotlused 2008. aasta oktoobri seitsme esimese päeva jooksul, tuleks praeguses olukorras kõnealust päritolu toodete puhul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2009 kehtivaks impordi alaperioodiks taotluste esitamise ajavahemikku edasi lükata.

| (3) | Seetõttu tuleks kõnealust päritolu toodete puhul teha kvoodiaastaks 2008/2009 erand määruse (EÜ) nr 616/2007 artikli 5 lõikest 1. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks kõnealust päritolu toodete puhul teha kvoodiaastaks 2008/2009 erand määruse (EÜ) nr 616/2007 artikli 5 lõikest 1.

| (4) | Arvestades asjaolu, et järgmiseks alaperioodiks taotluste esitamise ajavahemik peaks algama 1. oktoobril 2008, on hädavajalik hakata käesolevat määrust kohaldama alates osutatud kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades asjaolu, et järgmiseks alaperioodiks taotluste esitamise ajavahemik peaks algama 1. oktoobril 2008, on hädavajalik hakata käesolevat määrust kohaldama alates osutatud kuupäevast.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 616/2007 artikli 5 lõikest 1 saab 1. jaanuarist 2009 algava kvootide alaperioodi puhul esitada tooterühmadesse 1, 4 ja 7 kuuluvate toodete sertifikaatide taotlusi erandlikult 2008. aasta novembri seitsme esimese päeva jooksul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 138, 30.5.2007, lk 10.

2

(3)  Portaria no 16, de 1o Agosto de 2008, Diario Oficial da Uniao, 5.8.2008.

3

o

o

(4)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

4

---

DIREKTIIVID

| 30.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/13

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/68/EÜ,

24. september 2008,

ohtlike kaupade siseveo kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ohtlike kaupade vedu maanteel, raudteel või siseveeteedel toob kaasa tõsise õnnetusohu. Seepärast tuleks võtta meetmed, mis tagavad, et sellised veod toimuvad võimalikult ohututes tingimustes. |
| --- | --- |

(1)

Ohtlike kaupade vedu maanteel, raudteel või siseveeteedel toob kaasa tõsise õnnetusohu. Seepärast tuleks võtta meetmed, mis tagavad, et sellised veod toimuvad võimalikult ohututes tingimustes.

| (2) | Ühtsed eeskirjad ohtlike kaupade veo kohta maanteel ja raudteel kehtestati nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiiviga 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) ning nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiviga 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. (4) |
| --- | --- |

(2)

Ühtsed eeskirjad ohtlike kaupade veo kohta maanteel ja raudteel kehtestati nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiiviga 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) ning nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiviga 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. (4)

| (3) | Et seada sisse ühine kord, mis hõlmab kõiki ohtlike kaupade siseveo aspekte, tuleks direktiivid 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ asendada ühe direktiiviga, millega nähakse ette ka sätted siseveeteede kohta. |
| --- | --- |

(3)

Et seada sisse ühine kord, mis hõlmab kõiki ohtlike kaupade siseveo aspekte, tuleks direktiivid 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ asendada ühe direktiiviga, millega nähakse ette ka sätted siseveeteede kohta.

| (4) | Enamik liikmesriike on ühinenud ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppega (ADR), neile kohalduvad ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjad (RID) ning niivõrd, kui see on asjakohane, on ühinenud ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkuleppega (ADN). |
| --- | --- |

(4)

Enamik liikmesriike on ühinenud ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppega (ADR), neile kohalduvad ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjad (RID) ning niivõrd, kui see on asjakohane, on ühinenud ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkuleppega (ADN).

| (5) | ADRi, RIDi ja ADNiga kehtestatakse ühtsed eeskirjad ohtlike kaupade ohutu rahvusvahelise veo kohta. Neid eeskirju tuleks laiendada ka riigisisestele vedudele, et ühtlustada ohtlike kaupade veo tingimused kogu ühenduses ning tagada ühise veoturu nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

(5)

ADRi, RIDi ja ADNiga kehtestatakse ühtsed eeskirjad ohtlike kaupade ohutu rahvusvahelise veo kohta. Neid eeskirju tuleks laiendada ka riigisisestele vedudele, et ühtlustada ohtlike kaupade veo tingimused kogu ühenduses ning tagada ühise veoturu nõuetekohane toimimine.

| (6) | Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada ohtlike kaupade veole teatavatel juhtudel, mis on erandlikud tulenevalt kasutatavate sõidukite või laevade liigist või veo piiratud ulatusest. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada ohtlike kaupade veole teatavatel juhtudel, mis on erandlikud tulenevalt kasutatavate sõidukite või laevade liigist või veo piiratud ulatusest.

| (7) | Samuti ei tuleks käesoleva direktiivi sätteid kohaldada ohtlike kaupade vedude suhtes, mille eest vastutavad otseselt relvajõud või mis toimuvad relvajõudude füüsilise järelevalve all. Relvajõudude heaks töötavate lepingupartnerite teostatud ohtlike kaupade vedu peaks siiski jääma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui lepingulisi kohustusi täidetakse relvajõudude otsesel vastutusel või relvajõudude füüsilise järelevalve all. |
| --- | --- |

(7)

Samuti ei tuleks käesoleva direktiivi sätteid kohaldada ohtlike kaupade vedude suhtes, mille eest vastutavad otseselt relvajõud või mis toimuvad relvajõudude füüsilise järelevalve all. Relvajõudude heaks töötavate lepingupartnerite teostatud ohtlike kaupade vedu peaks siiski jääma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui lepingulisi kohustusi täidetakse relvajõudude otsesel vastutusel või relvajõudude füüsilise järelevalve all.

| (8) | Liikmesriik, kellel ei ole raudteesüsteemi ega peatset väljavaadet selle saamiseks, kannaks ebaproportsionaalset ja tarbetut kohustust, kui ta peaks käesoleva direktiivi raudteevedusid puudutavad sätted üle võtma ja rakendama. Seetõttu tuleks selline liikmesriik vabastada seni, kuni tal raudteesüsteem puudub, käesoleva direktiivi raudteevedusid puudutavate sätete ülevõtmise ja rakendamise kohustusest. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriik, kellel ei ole raudteesüsteemi ega peatset väljavaadet selle saamiseks, kannaks ebaproportsionaalset ja tarbetut kohustust, kui ta peaks käesoleva direktiivi raudteevedusid puudutavad sätted üle võtma ja rakendama. Seetõttu tuleks selline liikmesriik vabastada seni, kuni tal raudteesüsteem puudub, käesoleva direktiivi raudteevedusid puudutavate sätete ülevõtmise ja rakendamise kohustusest.

| (9) | Liikmesriikidele peaks jääma õigus jätta käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja ohtlike kaupade vedu siseveeteedel, juhul kui tema territooriumil asuvad siseveeteed ei ole siseveeteede kaudu ühenduses teiste liikmesriikide veeteedega või kui neil ei veeta ohtlikke kaupu. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikidele peaks jääma õigus jätta käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja ohtlike kaupade vedu siseveeteedel, juhul kui tema territooriumil asuvad siseveeteed ei ole siseveeteede kaudu ühenduses teiste liikmesriikide veeteedega või kui neil ei veeta ohtlikke kaupu.

| (10) | Ilma et see piiraks ühenduse õiguse ning I lisa jaotises I.1 (1.9), II lisa jaotises II.1 (1.9) ja III lisa jaotises III.1 (1.9) osutatud sätete kohaldamist, peaks liikmesriikidel veoohutuse tagamiseks olema võimalik säilitada ning võtta vastu sätteid käesoleva direktiiviga reguleerimata valdkondades. Need sätted peaksid olema selged ja täpsed. |
| --- | --- |

(10)

Ilma et see piiraks ühenduse õiguse ning I lisa jaotises I.1 (1.9), II lisa jaotises II.1 (1.9) ja III lisa jaotises III.1 (1.9) osutatud sätete kohaldamist, peaks liikmesriikidel veoohutuse tagamiseks olema võimalik säilitada ning võtta vastu sätteid käesoleva direktiiviga reguleerimata valdkondades. Need sätted peaksid olema selged ja täpsed.

| (11) | Igale liikmesriigile peaks jääma õigus reguleerida või keelata oma territooriumil ohtlike kaupade vedu muudel kui ohutusega seotud põhjustel, nagu riiklik julgeolek või keskkonnakaitse. |
| --- | --- |

(11)

Igale liikmesriigile peaks jääma õigus reguleerida või keelata oma territooriumil ohtlike kaupade vedu muudel kui ohutusega seotud põhjustel, nagu riiklik julgeolek või keskkonnakaitse.

| (12) | Kolmandates riikides registreeritud transpordivahendeid tuleks lubada liikmesriikide territooriumil ohtlike kaupade rahvusvaheliseks veoks kasutada juhul, kui on täidetud ADRi, RIDi, ADNi ning käesoleva direktiivi asjaomased sätted. |
| --- | --- |

(12)

Kolmandates riikides registreeritud transpordivahendeid tuleks lubada liikmesriikide territooriumil ohtlike kaupade rahvusvaheliseks veoks kasutada juhul, kui on täidetud ADRi, RIDi, ADNi ning käesoleva direktiivi asjaomased sätted.

| (13) | Liikmesriikidele peaks jääma õigus kohaldada rangemaid eeskirju riigisiseste vedude suhtes, mida tehakse nende territooriumil registreeritud või kasutusele võetud transpordivahenditega. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikidele peaks jääma õigus kohaldada rangemaid eeskirju riigisiseste vedude suhtes, mida tehakse nende territooriumil registreeritud või kasutusele võetud transpordivahenditega.

| (14) | Ohtlike kaupade riigisisese veo suhtes kohaldatavate tingimuste ühtlustamine ei tohiks takistada konkreetsete riiklike asjaolude arvessevõtmist. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga näha liikmesriikidele ette võimalus teha teatud eritingimustel teatavaid erandeid. Need erandid tuleks loetleda käesolevas direktiivis „riiklike eranditena”. |
| --- | --- |

(14)

Ohtlike kaupade riigisisese veo suhtes kohaldatavate tingimuste ühtlustamine ei tohiks takistada konkreetsete riiklike asjaolude arvessevõtmist. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga näha liikmesriikidele ette võimalus teha teatud eritingimustel teatavaid erandeid. Need erandid tuleks loetleda käesolevas direktiivis „riiklike eranditena”.

| (15) | Ebatavalistel ja erandlikel juhtudel peaks liikmesriikidel olema õigus väljastada oma territooriumil ohtlike kaupade veoks erilube, mis muul juhul oleks käesoleva direktiiviga keelatud. |
| --- | --- |

(15)

Ebatavalistel ja erandlikel juhtudel peaks liikmesriikidel olema õigus väljastada oma territooriumil ohtlike kaupade veoks erilube, mis muul juhul oleks käesoleva direktiiviga keelatud.

| (16) | Kõnealuses valdkonnas vajalike investeeringute suurust silmas pidades tuleks liikmesriikidel lubada ajutiselt kehtima jätta teatavad riiklikud erisätted, mis käsitlevad veovahendite või seadmete ehitusnõudeid ning vedu läbi La Manche’i tunneli. Liikmesriikidel tuleks samuti lubada säilitada ning võtta vastu sätteid ohtlike kaupade veoks raudteel liikmesriikide ja Raudteede Koostööorganisatsiooni (OSJD) kuuluvate riikide vahel kuni rahvusvahelist raudteekaubavedu käsitleva kokkuleppe (SGMS) II lisa eeskirjade ning käesoleva direktiivi II lisa jaotise II.1 ja seega ka RIDi sätete ühtlustamiseni. Komisjon peaks kümne aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist hindama nende sätete mõju ja esitama vajadusel asjakohased ettepanekud. Kõnealused sätted tuleks loetleda käesolevas direktiivis „täiendavate üleminekusätetena”. |
| --- | --- |

(16)

Kõnealuses valdkonnas vajalike investeeringute suurust silmas pidades tuleks liikmesriikidel lubada ajutiselt kehtima jätta teatavad riiklikud erisätted, mis käsitlevad veovahendite või seadmete ehitusnõudeid ning vedu läbi La Manche’i tunneli. Liikmesriikidel tuleks samuti lubada säilitada ning võtta vastu sätteid ohtlike kaupade veoks raudteel liikmesriikide ja Raudteede Koostööorganisatsiooni (OSJD) kuuluvate riikide vahel kuni rahvusvahelist raudteekaubavedu käsitleva kokkuleppe (SGMS) II lisa eeskirjade ning käesoleva direktiivi II lisa jaotise II.1 ja seega ka RIDi sätete ühtlustamiseni. Komisjon peaks kümne aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist hindama nende sätete mõju ja esitama vajadusel asjakohased ettepanekud. Kõnealused sätted tuleks loetleda käesolevas direktiivis „täiendavate üleminekusätetena”.

| (17) | Käesoleva direktiivi lisasid peab olema võimalik kiiresti kohandada vastavalt teaduse ja tehnika, sealhulgas uue jälitamis- ja jälgimistehnoloogia arengule, et võtta eelkõige arvesse ADRi, RIDi ja ADNi lisatud uusi sätteid. ADRis, RIDis ja ADNis tehtavad muudatused ning vastavad lisade kohandamised peaksid jõustuma samaaegselt. Komisjon peaks andma liikmesriikidele vajadusel finantsabi ADRi, RIDi ja ADNi ning nende muudatuste tõlkimiseks liikmesriikide ametlikesse keeltesse. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva direktiivi lisasid peab olema võimalik kiiresti kohandada vastavalt teaduse ja tehnika, sealhulgas uue jälitamis- ja jälgimistehnoloogia arengule, et võtta eelkõige arvesse ADRi, RIDi ja ADNi lisatud uusi sätteid. ADRis, RIDis ja ADNis tehtavad muudatused ning vastavad lisade kohandamised peaksid jõustuma samaaegselt. Komisjon peaks andma liikmesriikidele vajadusel finantsabi ADRi, RIDi ja ADNi ning nende muudatuste tõlkimiseks liikmesriikide ametlikesse keeltesse.

| (18) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (5) |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (5)

| (19) | Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus kohandada käesoleva direktiivi lisasid vastavalt teaduse ja tehnika arengule. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(19)

Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus kohandada käesoleva direktiivi lisasid vastavalt teaduse ja tehnika arengule. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (20) | Komisjonil peaks olema ka võimalus läbi vaadata riiklike erandite loendeid ning teha otsuseid seoses erakorraliste meetmete kohaldamise ja rakendamisega õnnetuste või vahejuhtumite korral. |
| --- | --- |

(20)

Komisjonil peaks olema ka võimalus läbi vaadata riiklike erandite loendeid ning teha otsuseid seoses erakorraliste meetmete kohaldamise ja rakendamisega õnnetuste või vahejuhtumite korral.

| (21) | Tõhususe eesmärgil tuleks kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu lisade teaduse ja tehnika arenguga kooskõlas olevate kohanduste vastuvõtmiseks lühendada. |
| --- | --- |

(21)

Tõhususe eesmärgil tuleks kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu lisade teaduse ja tehnika arenguga kooskõlas olevate kohanduste vastuvõtmiseks lühendada.

| (22) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on ühtlustatud ohutuseeskirjade ühtse kohaldamise tagamine kogu ühenduses ning riigisiseste ja rahvusvaheliste vedude kõrge ohutustase, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(22)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on ühtlustatud ohutuseeskirjade ühtse kohaldamise tagamine kogu ühenduses ning riigisiseste ja rahvusvaheliste vedude kõrge ohutustase, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (23) | Käesoleva direktiivi sätete kohaldamine ei piira kohustust, mille ühendus ja selle liikmesriigid on võtnud kooskõlas 1992. aasta juunis Rio de Janeiros toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil vastuvõetud eesmärkidega püüelda ohtlike ainete liigitussüsteemide ühtlustamise poole. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiivi sätete kohaldamine ei piira kohustust, mille ühendus ja selle liikmesriigid on võtnud kooskõlas 1992. aasta juunis Rio de Janeiros toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil vastuvõetud eesmärkidega püüelda ohtlike ainete liigitussüsteemide ühtlustamise poole.

| (24) | Käesoleva direktiivi sätted ei piira bioloogiliste mõjurite ja geneetiliselt muundatud organismide veo ohutusnõudeid käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, mis on kehtestatud nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivis 90/219/EMÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamise kohta, (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivis 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl. (8) |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiivi sätted ei piira bioloogiliste mõjurite ja geneetiliselt muundatud organismide veo ohutusnõudeid käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, mis on kehtestatud nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivis 90/219/EMÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamise kohta, (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivis 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl. (8)

| (25) | Käesoleva direktiivi sätted ei piira töötervishoidu ja tööohutust ning keskkonnakaitset käsitlevate muude ühenduse õigusaktide kohaldamist. Eelkõige ei piira need töötervishoiu ja tööohutuse raamdirektiivi, milleks on nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta, (9) ning selle lisadirektiive. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva direktiivi sätted ei piira töötervishoidu ja tööohutust ning keskkonnakaitset käsitlevate muude ühenduse õigusaktide kohaldamist. Eelkõige ei piira need töötervishoiu ja tööohutuse raamdirektiivi, milleks on nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta, (9) ning selle lisadirektiive.

| (26) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivis 2006/87/EÜ (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) (10) on sätestatud, et mis tahes laev, millel on ohtlike ainete Reinil vedamise määruse (ADNR) alusel välja antud tunnistus, võib vedada ohtlikke aineid kõikjal ühenduse territooriumil tunnistuses sätestatud tingimustel. Käesoleva direktiivi vastuvõtmise tõttu tuleks direktiivi 2006/87/EÜ muuta, et kõnealune säte välja jätta. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivis 2006/87/EÜ (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) (10) on sätestatud, et mis tahes laev, millel on ohtlike ainete Reinil vedamise määruse (ADNR) alusel välja antud tunnistus, võib vedada ohtlikke aineid kõikjal ühenduse territooriumil tunnistuses sätestatud tingimustel. Käesoleva direktiivi vastuvõtmise tõttu tuleks direktiivi 2006/87/EÜ muuta, et kõnealune säte välja jätta.

| (27) | Käesoleva direktiivi sätete kohaldamiseks ohtlike kaupade vedude suhtes siseveeteedel tuleks kehtestada kuni kaheaastane üleminekuperiood, et anda piisavalt aega riiklike sätete kohandamiseks, õigusraamistike väljatöötamiseks ja personali koolitamiseks. Üldine viieaastane üleminekuperiood tuleks tagada kõikide laevade ja personali sertifikaatide puhul, mis on väljastatud enne käesoleva direktiivi sätete kohaldamise (ohtlike kaupade vedude osas siseveeteedel) üleminekuperioodi algust või selle kestel, kui sertifikaadile pole märgitud lühemat kehtivusaega. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva direktiivi sätete kohaldamiseks ohtlike kaupade vedude suhtes siseveeteedel tuleks kehtestada kuni kaheaastane üleminekuperiood, et anda piisavalt aega riiklike sätete kohandamiseks, õigusraamistike väljatöötamiseks ja personali koolitamiseks. Üldine viieaastane üleminekuperiood tuleks tagada kõikide laevade ja personali sertifikaatide puhul, mis on väljastatud enne käesoleva direktiivi sätete kohaldamise (ohtlike kaupade vedude osas siseveeteedel) üleminekuperioodi algust või selle kestel, kui sertifikaadile pole märgitud lühemat kehtivusaega.

| (28) | Seepärast tuleks direktiivid 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ tunnistada kehtetuks. Selguse ja sidususe huvides tuleb kehtetuks tunnistada ka nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiv 96/35/EÜ ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate määramise ja kutsekvalifikatsiooni kohta, (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2000. aasta direktiiv 2000/18/EÜ ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate eksami miinimumnõuete kohta, (12) komisjoni 4. märtsi 2005. aasta otsus 2005/263/EÜ, millega lubatakse liikmesriikidel vastavalt direktiivile 94/55/EÜ vastu võtta teatavaid erandeid seoses ohtlike kaupade autoveoga, (13) ning komisjoni 4. märtsi 2005. aasta otsus 2005/180/EÜ, millega lubatakse liikmesriikidel vastavalt nõukogu direktiivile 96/49/EÜ teha teatavaid erandeid ohtlike kaupade raudteeveo suhtes. (14) |
| --- | --- |

(28)

Seepärast tuleks direktiivid 94/55/EÜ ja 96/49/EÜ tunnistada kehtetuks. Selguse ja sidususe huvides tuleb kehtetuks tunnistada ka nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiv 96/35/EÜ ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate määramise ja kutsekvalifikatsiooni kohta, (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2000. aasta direktiiv 2000/18/EÜ ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate eksami miinimumnõuete kohta, (12) komisjoni 4. märtsi 2005. aasta otsus 2005/263/EÜ, millega lubatakse liikmesriikidel vastavalt direktiivile 94/55/EÜ vastu võtta teatavaid erandeid seoses ohtlike kaupade autoveoga, (13) ning komisjoni 4. märtsi 2005. aasta otsus 2005/180/EÜ, millega lubatakse liikmesriikidel vastavalt nõukogu direktiivile 96/49/EÜ teha teatavaid erandeid ohtlike kaupade raudteeveo suhtes. (14)

| (29) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (15) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabelid käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmise meetmete kohta ning tegema need üldsusele kättesaadavaks, |
| --- | --- |

(29)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (15) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabelid käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmise meetmete kohta ning tegema need üldsusele kättesaadavaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveetranspordi suhtes liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel, sealhulgas peale- ja mahalaadimine, ühelt veoliigilt teisele ümberlaadimine ning veo asjaoludest tingitud peatused.

Seda ei kohaldata ohtlike kaupade veo suhtes:

| a) | relvajõududele või nende vastutuse alla kuuluvate sõidukite, vagunite ja laevadega; |
| --- | --- |

a)

relvajõududele või nende vastutuse alla kuuluvate sõidukite, vagunite ja laevadega;

| b) | merelaevadega mööda siseveeteede alla kuuluvaid mereteid; |
| --- | --- |

b)

merelaevadega mööda siseveeteede alla kuuluvaid mereteid;

| c) | parvlaevadega, mis sõidavad üksnes siseveekogu või lahe ühelt kaldalt teisele, või |
| --- | --- |

c)

parvlaevadega, mis sõidavad üksnes siseveekogu või lahe ühelt kaldalt teisele, või

| d) | mis toimub ruumiliselt piiritletud alal. |
| --- | --- |

d)

mis toimub ruumiliselt piiritletud alal.

2.   II lisa jaotis II.1 ei ole kohaldatav liikmesriikides, kus puudub raudteesüsteem, seni, kuni kõnealust süsteemi ei ole nende territooriumile loodud.

3.   Liikmesriigid võivad ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist otsustada mitte kohaldada III lisa jaotist III.1 mõnel järgmistest põhjustest:

| a) | neil puuduvad siseveeteed; |
| --- | --- |

a)

neil puuduvad siseveeteed;

| b) | nende siseveeteed ei ole siseveeteede kaudu ühenduses teiste liikmesriikide veeteedega või |
| --- | --- |

b)

nende siseveeteed ei ole siseveeteede kaudu ühenduses teiste liikmesriikide veeteedega või

| c) | nende siseveeteedel ei veeta ohtlikke kaupu. |
| --- | --- |

c)

nende siseveeteedel ei veeta ohtlikke kaupu.

Kui liikmesriik otsustab III lisa jaotise III.1 sätteid mitte kohaldada, teatab ta sellest otsusest komisjonile, kes teavitab teisi liikmesriike.

4.   Liikmesriigid võivad kehtestada ohutuse erinõudeid seoses riigisisese ja rahvusvahelise ohtlike kaupade veoga oma territooriumil järgmise osas:

| a) | sõidukite, vagunite ja siseveetranspordiga toimuvad ohtlike kaupade veod, mis ei ole käesoleva direktiivi reguleerimisalaga hõlmatud; |
| --- | --- |

a)

sõidukite, vagunite ja siseveetranspordiga toimuvad ohtlike kaupade veod, mis ei ole käesoleva direktiivi reguleerimisalaga hõlmatud;

| b) | kui see on õigustatud, ettenähtud marsruutide kasutamine, sealhulgas ettenähtud transpordiliikide kasutamine; |
| --- | --- |

b)

kui see on õigustatud, ettenähtud marsruutide kasutamine, sealhulgas ettenähtud transpordiliikide kasutamine;

| c) | erinõuded ohtlike kaupade veoks reisirongides. |
| --- | --- |

c)

erinõuded ohtlike kaupade veoks reisirongides.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellistest sätetest ja nende põhjendustest.

Komisjon teavitab omakorda teisi liikmesriike.

5.   Liikmesriigid võivad reguleerida või keelata oma territooriumil ohtlike kaupade veo üksnes muudel kui veoohutusega seotud põhjustel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „ADR” – 30. septembril 1957 Genfis sõlmitud ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe koos muudatustega; |
| --- | --- |

1.

„ADR” – 30. septembril 1957 Genfis sõlmitud ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe koos muudatustega;

| 2. | „RID” – 3. juunil 1999 Vilniuses sõlmitud rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) C liites sisalduvad ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjad koos muudatustega; |
| --- | --- |

2.

„RID” – 3. juunil 1999 Vilniuses sõlmitud rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) C liites sisalduvad ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjad koos muudatustega;

| 3. | „ADN” – 26. mail 2000 Genfis sõlmitud ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe koos muudatustega; |
| --- | --- |

3.

„ADN” – 26. mail 2000 Genfis sõlmitud ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe koos muudatustega;

| 4. | „sõiduk” – teedel kasutamiseks ettenähtud vähemalt neljarattaline mootorsõiduk, mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 25 km/h, ja haagis, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, liikurmasinad ning põllumajandus- ja metsatraktorid, mis ei liigu ohtlike kaupade vedamisel kiirusega üle 40 km/h; |
| --- | --- |

4.

„sõiduk” – teedel kasutamiseks ettenähtud vähemalt neljarattaline mootorsõiduk, mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 25 km/h, ja haagis, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, liikurmasinad ning põllumajandus- ja metsatraktorid, mis ei liigu ohtlike kaupade vedamisel kiirusega üle 40 km/h;

| 5. | „vagun” – kaubaveoks kasutatav iseseisva jõuseadmeta raudteesõiduk, mis liigub raudteel oma ratastel; |
| --- | --- |

5.

„vagun” – kaubaveoks kasutatav iseseisva jõuseadmeta raudteesõiduk, mis liigub raudteel oma ratastel;

| 6. | „laev” – sisevee- või merelaev. |
| --- | --- |

6.

„laev” – sisevee- või merelaev.

Artikkel 3

Üldsätted

1.   Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, on ohtlike kaupade vedu keelatud I lisa jaotises I.1, II lisa jaotises II.1 ja III lisa jaotises III.1 sätestatud juhtudel.

2.   Ilma et see piiraks turulepääsu üldeeskirjade või kaubaveo suhtes kohaldatavate üldeeskirjade kohaldamist, antakse ohtlike kaupade veoks luba, kui täidetud on I lisa jaotises I.1, II lisa jaotises II.1 ja III lisa jaotises III.1 sätestatud tingimused.

Artikkel 4

Kolmandad riigid

Ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel antakse luba juhul, kui vedu vastab ADRi, RIDi või ADNi tingimustele, kui lisades ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 5

Veoohutusega seotud piirangud

1.   Liikmesriigid võivad kehtestada veoohutusega seotud põhjustel rangemaid sätteid nende territooriumil registreeritud või kasutusele võetud sõidukite, vagunite ja siseveetranspordiga toimuvate vedude suhtes, kuid mitte ehitusnõuete suhtes.

2.   Kui liikmesriik on seisukohal, et kohaldatavad ohutussätted ei ole tema territooriumil toimuva õnnetusjuhtumi või vahejuhtumi korral piisavad vedudega kaasnevate ohtude piiramiseks, ja kui on tarvis kiiresti tegutseda, teatab liikmesriik komisjonile kavandamisjärgus meetmetest, mida ta kavatseb võtta.

Komisjon otsustab artikli 9 lõikes 2 osutatud korras, kas selliste meetmete rakendamist tuleks lubada, ja määrab nende kestuse.

Artikkel 6

Erandid

1.   Liikmesriigid võivad lubada oma territooriumi piires toimuvate vedude puhul muude kui lisades sätestatud keelte kasutamist.

| 2. | a) | Tingimusel, et see ei kahjusta ohutust, võivad liikmesriigid taotleda oma territooriumil teatavate ohtlike kaupade väikeste koguste veoks erandeid I lisa jaotisest I.1, II lisa jaotisest II.1 ja III lisa jaotisest III.1, välja arvatud keskmise või kõrge radioaktiivsusega ainete puhul, tingimusel et kõnealuse veo tingimused ei ole kõnealustes lisades sätestatud tingimustest rangemad. |
| --- | --- | --- |
| b) | Tingimusel, et see ei kahjusta ohutust, võivad liikmesriigid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil taotleda erandeid I lisa jaotisest I.1, II lisa jaotisest II.1 ja III lisa jaotisest III.1 samuti:






  i) | kohalikeks lühimaavedudeks või |

2.

a)

Tingimusel, et see ei kahjusta ohutust, võivad liikmesriigid taotleda oma territooriumil teatavate ohtlike kaupade väikeste koguste veoks erandeid I lisa jaotisest I.1, II lisa jaotisest II.1 ja III lisa jaotisest III.1, välja arvatud keskmise või kõrge radioaktiivsusega ainete puhul, tingimusel et kõnealuse veo tingimused ei ole kõnealustes lisades sätestatud tingimustest rangemad.

b)

Tingimusel, et see ei kahjusta ohutust, võivad liikmesriigid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil taotleda erandeid I lisa jaotisest I.1, II lisa jaotisest II.1 ja III lisa jaotisest III.1 samuti:

i)

kohalikeks lühimaavedudeks või

| ii) | konkreetsetel kindlaksmääratud marsruutidel toimuvateks kohalikeks raudteevedudeks, mis moodustavad osa tööstusprotsessist ning mida kontrollitakse rangelt kindlaksmääratud tingimustel. |
| --- | --- |

ii)

konkreetsetel kindlaksmääratud marsruutidel toimuvateks kohalikeks raudteevedudeks, mis moodustavad osa tööstusprotsessist ning mida kontrollitakse rangelt kindlaksmääratud tingimustel.

Komisjon kontrollib iga juhtumi puhul, kas punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud, ning otsustab artikli 9 lõikes 2 osutatud korras, kas anda erandiks luba ning lisada see I lisa jaotises I.3, II lisa jaotises II.3 või III lisa jaotises III.3 sätestatud riiklike erandite loendisse.

3.   Lõikele 2 vastavad erandid kehtivad ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kuut aastat alates loa andmise kuupäevast, kõnealune ajavahemik sätestatakse loa andmise otsuses. Seoses olemasolevate eranditega, mis on sätestatud I lisa jaotises I.3, II lisa jaotises II.3 ja III lisa jaotises III.3, kehtestatakse loa andmise kuupäevaks 30. juuni 2009. Erandid kehtivad kuus aastat, kui erandis ei ole märgitud teisiti.

Erandeid kohaldatakse diskrimineerimata.

4.   Kui liikmesriik taotleb erandiks antud loa pikendamist, vaatab komisjon kõnealuse erandi läbi.

Kui ei ole vastu võetud erandi sisu mõjutavaid I lisa jaotise I.1, II lisa jaotise II.1 või III lisa jaotise III.1 muudatusi, pikendab komisjon artikli 9 lõikes 2 osutatud korras luba täiendavalt ajavahemikuks, mis ei ületa kuut aastat alates loa andmise kuupäevast, kõnealune ajavahemik sätestatakse loa andmise otsuses.

Kui on vastu võetud erandi sisu mõjutavaid I lisa jaotise I.1, II lisa jaotise II.1 või III lisa jaotise III.1 muudatusi, võib komisjon artikli 9 lõikes 2 osutatud korras:

| a) | tunnistada erandi iganenuks ning jätta selle asjaomasest lisast välja; |
| --- | --- |

a)

tunnistada erandi iganenuks ning jätta selle asjaomasest lisast välja;

| b) | piirata loa kohaldamisala ning muuta vastavalt asjaomast lisa; |
| --- | --- |

b)

piirata loa kohaldamisala ning muuta vastavalt asjaomast lisa;

| c) | pikendada luba veel ajavahemikuks, mis ei ületa kuut aastat alates loa andmise kuupäevast, kõnealune ajavahemik sätestatakse loa andmise otsuses. |
| --- | --- |

c)

pikendada luba veel ajavahemikuks, mis ei ületa kuut aastat alates loa andmise kuupäevast, kõnealune ajavahemik sätestatakse loa andmise otsuses.

5.   Iga liikmesriik võib erandjuhul ning turvalisust ohustamata välja anda ühekordseid lube käesoleva direktiiviga keelatud ohtlike kaupade veoks oma territooriumil või selliseks veoks käesolevas direktiivis sätestatust erinevatel tingimustel, juhul kui kõnealused veod on selgelt määratletud ja ajaliselt piiratud.

Artikkel 7

Üleminekusätted

1.   Liikmesriigid võivad jätta oma territooriumil kehtima I lisa jaotises I.2, II lisa jaotises II.2 ja III lisa jaotises III.2 loetletud sätted.

Liikmesriigid, kes jätavad kõnealused sätted kehtima, teavitavad sellest komisjoni. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.

2.   Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid III lisa jaotise III.1 sätteid mitte kohaldada hiljemalt 30. juunini 2011. Sellisel juhul jätkab asjaomane liikmesriik siseveeteede suhtes direktiivide 96/35/EÜ ja 2000/18/EÜ nende sätete kohaldamist, mis kehtivad 30. juunil 2009.

Artikkel 8

Kohandused

1.   Muudatused, mis on vajalikud lisade kohandamiseks käesoleva direktiiviga hõlmatud teaduse ja tehnika arenguga, sealhulgas uue jälitamis- ja jälgimistehnoloogiaga, et võtta eelkõige arvesse ADRi, RIDi ja ADNi muudatusi, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Komisjon annab vajaduse korral rahalist abi ADRi, RIDi ja ADNi ning nende muudatuste tõlkimiseks liikmesriikide ametlikesse keeltesse.

Artikkel 9

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab ohtlike kaupade veo komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artiklis 8 sätestatut.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtaegadeks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c, lõike 4 punkti b ja lõike 4 punkti e tähenduses kehtestatakse vastavalt üks kuu, üks kuu ja kaks kuud.

Artikkel 10

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2009. Liikmesriigid teavitavad nendest viivitamata komisjoni.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud peamiste riiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 11

Muutmine

Direktiivi 2006/87/EÜ artikkel 6 jäetakse välja.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamised

1.   Direktiivid 94/55/EÜ, 96/49/EÜ, 96/35/EÜ ja 2000/18/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 30. juunist 2009.

Kehtetuks tunnistatud direktiivide alusel välja antud tunnistused kehtivad kuni nende kehtivustähtaja lõpuni.

2.   Otsused 2005/263/EÜ ja 2005/180/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 24. september 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P. JOUYET

---

(1)  ELT C 256, 27.10.2007, lk 44.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 5. septembri 2007. aasta arvamus (ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 148), nõukogu 7. aprilli 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 117 E, 14.5.2008, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7.

3

(4)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25.

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

5

(6)  EÜT L 117, 8.5.1990, lk 1.

6

(7)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

7

(8)  EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21.

8

(9)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

9

(10)  ELT L 389, 30.12.2006, lk 1.

10

(11)  EÜT L 145, 19.6.1996, lk 10.

11

(12)  EÜT L 118, 19.5.2000, lk 41.

12

(13)  ELT L 85, 2.4.2005, lk 58.

13

(14)  ELT L 61, 8.3.2005, lk 41.

14

(15)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

15

---

I LISA

AUTOTRANSPORT

I.1.   ADR

Alates 1. jaanuarist 2009 kohaldatakse ADRi A ja B lisa, kusjuures sõna „lepinguosaline” asendatakse sõnaga „liikmesriik”.

I.2.   Täiendavad üleminekusätted

| 1. | Liikmesriigid võivad jätta direktiivi 94/55/EÜ artikli 4 alusel vastu võetud erandid kehtima kuni 31. detsembrini 2010 või kuni muudetakse I lisa jaotist I.1, et kajastada osutatud artiklis viidatud ÜRO soovitusi ohtlike kaupade veo kohta, kui see tähtpäev saabub varem. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad jätta direktiivi 94/55/EÜ artikli 4 alusel vastu võetud erandid kehtima kuni 31. detsembrini 2010 või kuni muudetakse I lisa jaotist I.1, et kajastada osutatud artiklis viidatud ÜRO soovitusi ohtlike kaupade veo kohta, kui see tähtpäev saabub varem.

| 2. | Liikmesriigid võivad oma territooriumil lubada selliste enne 1. jaanuari 1997 ehitatud paakide ja sõidukite kasutamist, mis käesolevale direktiivile ei vasta, kuid mis on ehitatud 31. detsembril 1996 kehtinud riiklike nõuete kohaselt, kui kõnealused paagid ja sõidukid vastavad nõutavale ohutustasemele.
  Pärast 1. jaanuari 1997 ehitatud paake ja sõidukeid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, kuid mis ehitati nende ehitamise ajal kehtinud direktiivi 94/55/EÜ nõuete kohaselt, võib jätkuvalt kasutada riigisiseseks veoks. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad oma territooriumil lubada selliste enne 1. jaanuari 1997 ehitatud paakide ja sõidukite kasutamist, mis käesolevale direktiivile ei vasta, kuid mis on ehitatud 31. detsembril 1996 kehtinud riiklike nõuete kohaselt, kui kõnealused paagid ja sõidukid vastavad nõutavale ohutustasemele.

Pärast 1. jaanuari 1997 ehitatud paake ja sõidukeid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, kuid mis ehitati nende ehitamise ajal kehtinud direktiivi 94/55/EÜ nõuete kohaselt, võib jätkuvalt kasutada riigisiseseks veoks.

| 3. | Liikmesriigid, kus õhutemperatuur on sageli alla – 20 °C, võivad kehtestada rangemad standardid selliste materjalide töötemperatuurile, mis on ette nähtud nende territooriumil toimuvaks ohtlike kaupade riigisiseseks autoveoks, kuni kõnealuste kliimavöötmete asjakohaseid võrdlustemperatuure käsitlevad sätted lisatakse käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid, kus õhutemperatuur on sageli alla – 20 °C, võivad kehtestada rangemad standardid selliste materjalide töötemperatuurile, mis on ette nähtud nende territooriumil toimuvaks ohtlike kaupade riigisiseseks autoveoks, kuni kõnealuste kliimavöötmete asjakohaseid võrdlustemperatuure käsitlevad sätted lisatakse käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1.

| 4. | Liikmesriigid võivad säilitada käesolevas direktiivis ettenähtust erinevad riiklikud sätted, mis käsitlevad nende territooriumil toimuvate veeldatud gaaside või veeldatud gaasisegude veo standardtemperatuuri, kuni kõnealuste kliimavöötmete võrdlustemperatuure käsitlevad sätted lisatakse Euroopa standarditesse ja viited nendele lisatakse käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid võivad säilitada käesolevas direktiivis ettenähtust erinevad riiklikud sätted, mis käsitlevad nende territooriumil toimuvate veeldatud gaaside või veeldatud gaasisegude veo standardtemperatuuri, kuni kõnealuste kliimavöötmete võrdlustemperatuure käsitlevad sätted lisatakse Euroopa standarditesse ja viited nendele lisatakse käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1.

| 5. | Iga liikmesriik võib oma territooriumil registreeritud sõidukitega teostatud vedudel käesoleva direktiivi I lisa jaotises I.1 sätestatud ohu identifitseerimisnumbri asemel säilitada 31. detsembril 1996 kehtinud riiklikud sätted hädakoodi või ohukaardi esitusviisi või paigutuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Iga liikmesriik võib oma territooriumil registreeritud sõidukitega teostatud vedudel käesoleva direktiivi I lisa jaotises I.1 sätestatud ohu identifitseerimisnumbri asemel säilitada 31. detsembril 1996 kehtinud riiklikud sätted hädakoodi või ohukaardi esitusviisi või paigutuse kohta.

| 6. | Liikmesriigid võivad säilitada riiklikud piirangud dioksiine ja furaane sisaldavate ainete veol, mis kehtisid 31. detsembril 1996. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid võivad säilitada riiklikud piirangud dioksiine ja furaane sisaldavate ainete veol, mis kehtisid 31. detsembril 1996.

I.3.   Riiklikud erandid

Käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 2 kohased liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil.

Erandite numeratsioon: RO-a/bi/bii-LR-nr

RO = autovedu

a/bi/bii = artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

LR = liikmesriigi tähtlühend

nr = järjekorranumber

Käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti a alusel

BE Belgia

RO–a–BE–1

Teema: Klass 1 – väikesed kogused.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.

Direktiivi lisa sisu: Punkt 1.1.3.6 piirab tavasõidukiga veetava kaevanduslõhkeaine maksimaalse koguse 20 kg.

Riikliku õigusakti sisu: Varustuspunktidest kaugemal asuvate hoidlate käitajatel on lubatud tavalise mootorsõidukiga vedada kuni 25 kg dünamiiti või tugevatoimelisi lõhkeaineid ja 300 detonaatorit vastavalt lõhkeaineteenistuse poolt sätestatud tingimustele.

Algviide riiklikule õigusaktile: Article 111 de l’arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–BE– 2

Teema: Tühjade puhastamata konteinerite vedu, mis on sisaldanud eri klassidesse kuuluvaid tooteid.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6.

Riikliku õigusakti sisu: Veokirjal on märge „puhastamata tühjad pakendid, mis on sisaldanud eri klassidesse kuuluvaid tooteid”.

Algviide riiklikule õigusaktile: Dérogation 6-97.

Märkused: Euroopa Komisjoni poolt registreeritud erandina nr 21 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–BE–3

Teema: RO–a–UK–4 vastuvõtmine.

Algviide riiklikule õigusaktile:

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

DE Saksamaa

RO–a–DE–1

Teema: 1.4G liigitusega autoosade segapakendid ja segaveosed koos teatavate ohtlike kaupadega (n4).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 4.1.10 ja 7.5.2.1.

Direktiivi lisa sisu: Segapakendeid ja segaveoseid käsitlevad sätted.

Riikliku õigusakti sisu: ÜRO numbreid 0431 ja 0503 võib laadida koos teatavate ohtlike kaupadega (autotootmisega seotud tooted) teatavates kogustes, mis on erandis loetletud. Väärtust 1 000 (võrreldav punktiga 1.1.3.6.4) ei ületata.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Märkused: Erand on vajalik, et tagada autode turvaosade kiire kohaletoimetamine vastavalt kohalikule nõudlusele. Kuna kõnealuste toodete valik on väga lai, ei hoita tavaliselt kohalikes garaažides nende varusid.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–DE–2

Teema: Erand nõudest veokirja või veodeklaratsiooni omamiseks ohtlike kaupade teatavate koguste puhul, nagu on määratletud punktis 1.1.3.6 (n1).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.1 ja 5.4.1.1.6.

Direktiivi lisa sisu: Veokirja sisu.

Riikliku õigusakti sisu: Kõigi klasside puhul, v.a klass 7: veokirja ei ole tarvis, kui veetavate kaupade kogus ei ületa punktis 1.1.3.6 esitatud koguseid.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Märkused: Pakendite märgistusel esitatud teavet loetakse riigisiseste vedude puhul piisavaks, kuna veokirjad pole alati asjakohased, kui tegemist on kohaliku turustamisega.

Euroopa Komisjoni poolt registreeritud erandina nr 22 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–DE–3

Teema: Etalonide ja kütusepumpade (tühjad, puhastamata) vedu.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: Sätted ÜRO numbrite 1202, 1203 ja 1223 kohta.

Direktiivi lisa sisu: Pakendamine, märgistus, dokumendid, veo- ja käsitsemisjuhised, juhised sõidukimeeskondadele.

Riikliku õigusakti sisu: Kohaldatavate eeskirjade ja lisasätete kindlaksmääramine erandi kohaldamiseks; kuni 1 000 l: võrreldav tühjade, puhastamata pakenditega; üle 1 000 l: vastavus teatavatele paake käsitlevatele eeskirjadele; vedu üksnes tühjalt ja puhastamata.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Märkused: Loendis nr 7, 38, 38a.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–DE–5

Teema: Kombineeritud pakendite luba.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 4.1.10.4 MP2.

Direktiivi lisa sisu: Kombineeritud pakendamise keeld.

Riikliku õigusakti sisu: Klass 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO numbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendirühma kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Märkused: Loendis nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

DK Taani

RO–a–DK–1

Teema: Kõrvaldamise eesmärgil kodumajapidamistest või teatavatest ettevõtetest kogutud ohtlike ainete jäätmeid või jääke sisaldavate pakendite autovedu.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 2, 4.1.4, 4.1.10, 5.2, 5.4 ja 8.2.

Direktiivi lisa sisu:

Liigitamise põhimõtted. Segapakendeid käsitlevad sätted. Märgistamise ja tähistamise sätted. Veokiri.

Riikliku õigusakti sisu: Kodumajapidamistest ja teatavatest ettevõtetest kogutud jäätmeid või keemiliste ainete jääke sisaldavad sisepakendid võivad olla koos pakitud teatavates ÜRO poolt heaks kiidetud välispakendites. Üks sisepakend ei tohi sisaldada üle 5 kg või 5 liitri. Erandid liigitamist, tähistamist ja märgistamist, dokumente ja väljaõpet käsitlevatest sätetest.

Algviide riiklikule õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. 3.

Märkused: Kui jäätmed või keemiliste ainete jäägid on kogutud kodumajapidamistest või teatavatest ettevõtetest kõrvaldamise eesmärgil, ei ole võimalik neid täpselt liigitada ja kohaldada kõiki ADRi sätteid. Jäätmed sisalduvad üldjuhul jaemüügipakendites.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–DK–2

Teema: Lõhkeainepakendite ja detonaatoripakendite vedu samas sõidukis.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: Segapakendeid käsitlevad sätted.

Riikliku õigusakti sisu: Ohtlike ainete autoveo puhul tuleb täita kõiki ADRi eeskirju.

Algviide riiklikule õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Märkused: Lõhkematerjalide paigutamiseks koos detonaatoritega samasse veokisse on praktiline vajadus, kui neid kaupu veetakse ladustamiskohast töökohta ja tagasi.

Kui ohtlike kaupade vedu käsitlevaid Taani õigusakte muudetakse, lubavad Taani ametiasutused neid vedusid järgmistel tingimustel:

| 1. | Veetakse kuni 25 kg D-rühma lõhkematerjale. |
| --- | --- |

1.

Veetakse kuni 25 kg D-rühma lõhkematerjale.

| 2. | Veetakse kuni 200 B-rühma detonaatorit. |
| --- | --- |

2.

Veetakse kuni 200 B-rühma detonaatorit.

| 3. | Detonaatorid ja lõhkematerjalid peavad olema eraldi pakitud ÜRO sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele. |
| --- | --- |

3.

Detonaatorid ja lõhkematerjalid peavad olema eraldi pakitud ÜRO sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele.

| 4. | Detonaatoreid sisaldavate pakendite ja lõhkematerjale sisaldavate pakendite vahe peab olema vähemalt üks meeter. Kõnealune vahe peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkematerjalide pakendid ja detonaatorite pakendid peavad olema paigutatud viisil, mis võimaldab neid sõidukist kiiresti eemaldada. |
| --- | --- |

4.

Detonaatoreid sisaldavate pakendite ja lõhkematerjale sisaldavate pakendite vahe peab olema vähemalt üks meeter. Kõnealune vahe peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkematerjalide pakendid ja detonaatorite pakendid peavad olema paigutatud viisil, mis võimaldab neid sõidukist kiiresti eemaldada.

| 5. | Tuleb täita kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju. |
| --- | --- |

5.

Tuleb täita kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

FI Soome

RO–a–FI–1

Teema: Teatavate koguste ohtlike kaupade vedu bussidega ja väikestes kogustes madala aktiivsusega radioaktiivsete materjalide vedu tervishoiu ja teadusuuringute eesmärgil.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 4.1, 5.4.

Direktiivi lisa sisu: Pakendamist käsitlevad sätted, dokumendid.

Riikliku õigusakti sisu: Teatavate koguste ohtlike kaupade vedu, mis ei ületa punkti 1.1.3.6 piirangut ja mille netomass on kuni 200 kg, on lubatud bussidega ilma veokirjata ja kõiki pakendamisnõudeid täitmata. Kuni 50 kg madala aktiivsusega radioaktiivsete materjalide veo korral tervishoiu ja teadusuuringute eesmärgil ei pea sõiduk olema ADRi kohase märgistuse ja varustusega.

Algviide riiklikule õigusaktile: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003, 312/2005).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–FI–2

Teema: Tühjade paakide kirjeldamine veokirjas.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6.

Direktiivi lisa sisu: Erisätted tühjade puhastamata pakendite, sõidukite, konteinerite, paakide, anumakogumiga sõidukite ja mitmeelemendiliste gaasikonteinerite kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Tühjade, puhastamata paaksõidukite puhul, millega on veetud kaht või enamat ÜRO numbrite 1202, 1203 ja 1223 alla kuuluvat ainet, võib veokirjas kirjelduseks märkida sõnad „viimane veos” koos selle toote nimega, mille leekpunkt on madalaim; „Tühi paaksõiduk, 3, viimane veos: ÜRO 1203 autobensiin, II”.

Algviide riiklikule õigusaktile: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–FI–3

Teema: Veoüksuse tähistamine ja märgistamine lõhkeainete puhul.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.3.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: Oranži tähisega märgistamise üldsätted.

Riikliku õigusakti sisu: Veoüksused, millega (üldjuhul väikebussides) veetakse lõhkeaineid (kuni 1 000 kg neto) kaevandustesse ja tööplatsidele, võib esi- ja tagaküljel tähistada 1. näidisele vastava tähisega.

Algviide riiklikule õigusaktile: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

FR Prantsusmaa

RO–a–FR–1

Teema: Kantavate ja teisaldatavate gamma-radiograafiaseadmete vedu (18).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu:

Riikliku õigusakti sisu: Gamma-radiograafiaseadmete vedu kasutajate poolt erisõidukites on lubatud üksnes erieeskirjade kohaselt.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 28.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–FR–2

Teema: Selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete vedu, mida käsitatakse ÜRO numbriga 3291 anatoomiliste osadena ning mille mass ei ületa 15 kg.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Riikliku õigusakti sisu: Erand ADRi nõuetest, mis on seotud meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete veoga, mida käsitatakse anatoomiliste osadena ÜRO numbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 12.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–FR–3

Teema: Ohtlike ainete vedu ühissõidukites (18).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 8.3.1.

Direktiivi lisa sisu: Reisijate ja ohtlike ainete vedu.

Riikliku õigusakti sisu: Ohtlike ainete veo lubamine ühissõidukites käsipagasina: kohaldatakse üksnes pakkide pakendamist, tähistamist ja märgistamist käsitlevaid punktide 4.1, 5.2. ja 3.4. sätteid.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 21.

Märkused: Käsipagasis võivad olla üksnes oma tarbeks või isiklikuks ametialaseks kasutamiseks ette nähtud ohtlikud ained. Kantavad gaasimahutid on lubatud hingamishäiretega patsientidele üheks reisiks vajalikus koguses.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–FR–4

Teema: Ohtlike ainete väikeste koguste transport omal kulul (18).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: Veokirja omamise kohustus.

Riikliku õigusakti sisu: Kui veetakse omal kulul väikesi ohtlike ainete koguseid, mis ei ületa punktis 1.1.3.6 sätestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veokiri kohustuslik.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 23-2.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

IE Iirimaa

RO–a–IE–1

Teema: Erand ADRi punktis 5.4.0 sätestatud nõudest veokirja kohta juhul, kui veetakse ADRi ohuklassi 3 pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.3.3 märgitud FT2 pestitsiidide hulka, (leekpunkt < 23 °C) ja ADRi ohuklassi 6.1 pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.61.3 märgitud T6 vedelate pestitsiidide hulka (leekpunkt vähemalt 23 °C), tingimusel, et ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6 sätestatud koguseid.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.

Direktiivi lisa sisu: Veokirja olemasolu nõue.

Riikliku õigusakti sisu: ADRi ohuklassidesse 3 ja 6.1. kuuluvate pestitsiidide veo puhul ei pea kaasas olema veokirja, kui ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6 kindlaksmääratud koguseid.

Algviide riiklikule õigusaktile: Regulation 82(9) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”.

Märkused: Nende pestitsiidide kohaliku veo ja tarnimise puhul oleks kõnesolev nõue üleliigne ja koormav.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–IE–2

Teema: Erand teatavatest ADRis sätestatud nõuetest pakendamise, tähistamise ja märgistamise kohta juhul, kui ADRi ohuklassi 1 ja koodide 1.3G, 1.4G ja 1.4S alla kuuluvaid ning ÜRO numbreid 0092, 0093, 0403 ja 0404 kandvaid kasutusaja ületanud pürotehnilisi kaubaartikleid veetakse väikestes kogustes (alla punktis 1.1.3.6 kindlaksmääratud piirnormide) lähimasse sõjaväerajatisse nende kõrvaldamiseks.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6, 4.1, 5.2 ja 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Aegunud pürotehnika kõrvaldamine.

Riikliku õigusakti sisu: Lähimasse sõjaväerajatisse veetavate kasutusaja ületanud ja ÜRO numbrit 0092, 0093, 0403 või 0404 kandvate pürotehniliste kaubaartiklite pakendamist, tähistamist ja märgistamist käsitlevaid ADRi sätteid ei kohaldata, kui järgitakse ADRi üldisi sätteid pakendamise kohta ja veokirjas on esitatud vajalik lisateave. Kõnesolevat sätet kohaldatakse ainult juhul, kui on tegemist kasutusaja ületanud pürotehniliste toodete kohaliku veoga väikestes kogustes lähimasse sõjaväerajatisse nende ohutuks kõrvaldamiseks.

Algviide riiklikule õigusaktile: Regulation 82(10) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”.

Märkused: Väikeste koguste aegunud merehädarakettide vedu sõjaväeosadesse nende ohutuks kõrvaldamiseks, eelkõige lõbusõidulaevade omanike ja laevaettevõtjate poolt, on põhjustanud probleeme, eriti seoses pakendamisnõuetega. Erand hõlmab väikeste koguste (alla punktis 1.1.3.6 sätestatud piirmäärade) kohalikku vedu.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–IE–3

Teema: Erand peatükkide 6.7 ja 6.8 nõuetest seoses peaaegu tühjade puhastamata paakide (mitteteisaldatavad paagid) autoveoga puhastamise, remondi, katsetamise või lammutamise eesmärgil.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.7 ja 6.8.

Direktiivi lisa sisu: Paakide projekteerimise, ehitamise, kontrollimise ja katsetamise nõuded.

Riikliku õigusakti sisu: Erand ADRi peatükkide 6.7 ja 6.8 nõuetest peaaegu tühjade puhastamata paakide (mitteteisaldatavad paagid) autoveoks puhastamise, remondi, katsetamise või lammutamise eesmärgil, juhul kui a) paagiga ühendatud torustik on eemaldatud nii suures ulatuses, kui see oli võimalik; b) paagile on paigaldatud sobiv surveventiil, mis on kogu veo ajal töövalmis; ja c) ilma et see piiraks punkti b kohaldamist, on kõik paagi ja selle küljes olevate torude avad suletud, et takistada ohtlike kaupade väljapääsu, kuivõrd see on praktikas võimalik.

Algviide riiklikule õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: Kõnealuseid paake kasutatakse ainete hoidmiseks kindlaksmääratud kohtades, mitte aga kaupade veoks. Paagid sisaldavad puhastamiseks, remondiks ja muul sellisel eesmärgil eri kohtadesse vedamise ajal väga väikestes kogustes ohtlikke aineid.

Kuulus varem direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alla.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–IE–4

Teema: Erand ADRi peatükkidest 5.3, 5.4, 7. osast ja B lisast seoses (jookide) serveerimiseks kasutatavate gaasiballoonide veoga, juhul kui neid veetakse samas sõidukis jookidega, mille serveerimiseks neid kasutatakse.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.3, 5.4, 7 ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: Sõidukite märgistus, saatedokumendid ning veovahendeid ja vedusid käsitlevad sätted.

Riikliku õigusakti sisu: Erand ADRi peatükkidest 5.3, 5.4, 7. osast ja B lisast seoses jookide serveerimiseks kasutatavate gaasiballoonide veoga, juhul kui neid veetakse samas sõidukis jookidega, mille serveerimiseks neid kasutatakse.

Algviide riiklikule õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: Põhitegevus on ADRi kohaldamisalasse mittekuuluvate joogisaadetiste turustamine koos väikese koguse väikeste balloonidega, mis sisaldavad serveerimiseks kasutatavaid gaase.

Kuulus varem direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alla.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–IE–5

Teema: Riigisiseseks veoks Iirimaa piires erand ADRi peatükkides 6.2 ja 4.1 sätestatud anumate ehitus- ja katsetusnõuetest ja nende kasutamise sätetest klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide puhul, mida on kasutatud merevedu hõlmavates mitmeliigilistes vedudes, juhul kui i) kõnealused balloonid ja survevaadid on ehitatud, katsetatud ja kasutusel vastavalt IMDG koodeksile, ii) neid balloone ja survevaate Iirimaal uuesti ei täideta ja need saadetakse peaaegu tühjadena tagasi ühendveo lähteriiki ja iii) neid balloone ja survevaate turustatakse kohapeal ja väikestes koguses.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.1.4.2, 4.1 ja 6.2.

Direktiivi lisa sisu: Sätted merevedu hõlmava mitmeliigilise veo kohta, ADRi klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide kasutamise ning ADRi klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide ehitamise ja katsetamise kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Peatükkide 4.1 ja 6.2 sätteid ei kohaldata klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide suhtes, juhul kui i) kõnealused balloonid ja survevaadid on ehitatud ja katsetatud vastavalt IMDG koodeksile, ii) kõnealuseid balloone ja survevaate kasutatakse vastavalt IMDG koodeksile, iii) kaubasaatja kasutas nende balloonide ja survevaatide veoks mitmeliigilist transporti, mis hõlmas ka meretransporti, iv) nende balloonide ja survevaatide vedu lõppkasutajale koosneb üksnes ühest veoetapist, mis algab punktis iii osutatud mitmeliigilist vedu kasutavast kaubasaatjast ja lõpetatakse samal päeval, v) neid balloone ja survevaate Iirimaal uuesti ei täideta ja need saadetakse peaaegu tühjadena tagasi punktis iii osutatud mitmeliigilise veo lähteriiki ja vi) neid balloone ja survevaate turustatakse kohapeal väikestes koguses.

Algviide riiklikule õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: Kõnealustes balloonides ja survevaatides sisalduvad gaasid vastavad lõppkasutaja nõutud spetsifikaatidele, seepärast tuleb neid importida väljastpoolt ADRi piirkonda. Pärast kasutamist tuleb peaaegu tühjad balloonid ja survevaadid tagastada päritoluriiki, kus need täidetakse uuesti igal erijuhul kindlaksmääratud gaasidega, kusjuures neid ei täideta uuesti Iirimaal ega üheski teises ADRi piirkonna osas. Kuigi need ei vasta ADRile, on need kooskõlas IMDG koodeksiga ja selle eesmärkide alusel heaks kiidetud. On ette nähtud, et väljaspool ADRi piirkonda algav mitmeliigiline vedu lõpeb importija valduses, kust kavatsetakse need balloonid ja survevaadid turustada kohapeal väikestes kogustes Iirimaal asuvatele lõppkasutajatele. Kõnealune Iirimaa-sisene vedu kuuluks direktiivi 94/55/EÜ muudetud artikli 6 lõike 9 kohaldamisalasse.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

LT Leedu

RO–a–LT–1

Teema: RO–a–UK–6 vastuvõtmine.

Algviide riiklikule õigusaktile: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 „Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje” (valitsuse otsus nr 337 ohtlike kaupade autoveo kohta Leedu Vabariigis, vastu võetud 23. märtsil 2000).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

UK Ühendkuningriik

RO–a–UK–1

Teema: Teatavate väheohtlike radioaktiivsete esemete vedu (näiteks kellad, käekellad, suitsuandurid, kompassid) (E1).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: Enamik ADRi nõuetest.

Direktiivi lisa sisu: klassi 7 materjalide veoga seotud nõuded.

Riikliku õigusakti sisu: Täielik erand riiklike õigusaktide sätetest teatavate kaupade puhul, mis sisaldavad piiratud koguses radioaktiivset materjali. (Inimestele kandmiseks ettenähtud helendav seade; ühes sõidukis või raudteesõidukis kuni 500 kodumajapidamistes kasutatavat suitsuandurit, millest igaühe aktiivsus ei ületa 40 kBq; ühes sõidukis või raudteesõidukis kuni viis gaasilist triitiumi sisaldavat valgustit, millest igaühe aktiivsus ei ületa 10 GBq).

Algviide riiklikule õigusaktile: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Märkused: Kõnealune erand on lühiajaline meede, mis ei ole enam vajalik, kui ADRi võetakse üle sarnased Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuuri („IAEA”) määruste muudatused.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–UK–2

Teema: Erand veokirja omamise nõudest ohtlike kaupade teatavate koguste puhul (välja arvatud klass 7), nagu on määratletud punktis 1.1.3.6 (E2).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.2 ja 1.1.3.6.3.

Direktiivi lisa sisu: Erandid teatavatest nõuetest teatavatele kogustele veoühiku kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Piiratud koguste puhul ei ole veokiri nõutav, välja arvatud juhul, kui need moodustavad osa suuremast veosest.

Algviide riiklikule õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Märkused: See erand on sobiv riigisisese veo puhul, kuna veokirjad pole alati asjakohased, kui tegemist on kohaliku turustamisega.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–UK–3

Teema: Erand madalradioaktiivseid aineid vedavate sõidukite tuletõrjevahendite nõudest (E4).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 8.1.4.

Direktiivi lisa sisu: Nõue, et sõidukites peavad olema tuletõrjevahendid.

Riikliku õigusakti sisu: Tühistatakse nõue tulekustutite kohta, kui veetakse üksnes erisaadetisi (ÜRO 2908, 2909, 2910 ja 2911).

Kõnealust nõuet piiratakse, kui veetakse väikest arvu pakendeid.

Algviide riiklikule õigusaktile: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Märkused: Praktikas ei ole tuletõrjevahendid olulised ÜRO 2908, 2909, 2910, 2911 vedudel, mis võivad sageli toimuda väikestega sõidukitega.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–UK–4

Teema: Sisepakendites kaupade (v.a klassid 1, 4.2, 6.2 ja 7) turustamine jaemüüjatele või kasutajatele: kohalikust laost jaemüüjatele või kasutajatele ning jaemüüjatelt lõppkasutajatele (N1).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Pakendite ehituse ja katsetamise nõuded.

Riikliku õigusakti sisu: Pakendite märgistamist RID/ADR- või ÜRO või muu märgisega ei nõuta, kui need sisaldavad loetelus 3 nimetatud kaupu.

Algviide riiklikule õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) ja Regulation 36 Authorisation Number 13.

Märkused: ADR-nõuded ei ole asjakohased veo viimasel etapil laost jaemüüjale või kasutajale ning jaemüüjalt lõppkasutajale. Selle erandi eesmärk on võimaldada jaemüügiks ettenähtud kaupade siseanumaid vedada kohaliku turustamise viimasel etapil ilma välispakendita.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–UK–5

Teema: Võimaldada 1. ja 2. kategoorias ning punkti 1.1.3.6.3 tabelis esitatud klassi 1 kaupade erinevat „maksimaalset üldkogust veoühiku kohta” (N10).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.3 ja 1.1.3.6.4.

Direktiivi lisa sisu: Erandid seoses veoühikus veetavate kogustega.

Riikliku õigusakti sisu: Sätestatakse eeskirjad seoses eranditega lõhkeainete piiratud koguste ja segaveoste puhul.

Algviide riiklikule õigusaktile: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 ja Schedule 5; reg. 14 ja Schedule 4.

Märkused: Võimaldada klassi 1 kaupade erinevate piirkoguste lubamine, nimelt „50” 1. kategooria ja „500” 2. kategooria puhul. Segaveoste arvutamisel on korrutustegur veoliigi 1 puhul „20” ja veoliigi 2 puhul „2”.

Varem direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 kohane erand.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–UK–6

Teema: EX/II-sõidukites lubatava lõhkeainete maksimaalse netomassi suurendamine (N13).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.5.5.2.

Direktiivi lisa sisu: Piirangud veetavate lõhkeainete ja -toodete kogustele.

Riikliku õigusakti sisu: Piirangud veetavate lõhkeainete ja -toodete kogustele.

Algviide riiklikule õigusaktile: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Märkused: Ühendkuningriigi õigusaktidega lubatakse II tüübi sõidukites vedada sobivusrühmade 1.1C, 1.1D, 1.1E ja 1.1J lõhkeaineid netomassiga kuni 5 000 kg.

Paljud 1.1C, 1.1D, 1.1E ja 1.1J klassi Euroopasse viidavad tooted on suured või mahukad ja pikemad kui 2,5 meetrit. Peamiselt on need sõjaliseks otstarbeks kasutatavad lõhkeseadeldised. Piirangud EX/III-sõidukite konstruktsioonile (mis peavad olema kinnised sõidukid) teevad kõnealuste toodete peale- ja mahalaadimise väga keeruliseks. Mõned tooted nõuavad spetsiaalseid peale- ja mahalaadimisseadmeid veo algus- ja sihtpunktis. Tegelikkuses on sellised seadmed olemas väga harva. Ühendkuningriigis on kasutusel vähe EX/III-sõidukeid ning nõue ehitada täiendavaid EX/III-sõidukeid seda tüüpi lõhkeainete veoks oleks tööstusele äärmiselt kulukas.

Ühendkuningriigis veavad sõjaväe lõhkeainet peamiselt veoettevõtjad ning seetõttu ei saa nad ära kasutada raamdirektiivi erandit sõjaväeveokitele. Selle probleemi lahendamiseks on Ühendkuningriik alati lubanud kõnealuseid tooteid massiga kuni 5 000 kg vedada EX/II-sõidukites. Praegune piirmäär ei ole alati piisav, sest mõni toode võib sisaldada üle 1 000 kg lõhkeainet.

Alates 1950. aastast on olnud ainult kaks õnnetusjuhtumit (mõlemad 1950ndatel) üle 5 000 kg kaaluvate lõhkeainetega. Õnnetusjuhtumid põhjustasid süttinud rehvid ja heitgaasisüsteemi ülekuumenemine, millest süttis koormakate. Need tulekahjud oleksid võinud juhtuda ka väiksema veose puhul. Surmajuhtumeid ega vigastusi ei olnud.

Kogemuste põhjal ei ole kuigi tõenäoline korralikult pakitud lõhkeseadeldiste süttimine välismõjul, nt sõiduki kokkupõrkel. Sõjaväeraportite tõendid ja rakettide löökkatsete andmed näitavad, et sütikute rakendumiseks on tarvis kokkupõrkekiirust, mis võrdub 12 meetri pikkuse langemiskatse kiirusega.

See ei mõjutaks praeguseid ohutusnorme.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–UK–7

Teema: Erand järelevalvenõuetest teatavate klassi 1 kuuluvate kaupade väikeste koguste puhul (N12).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 8.4 ja 8.5 S1(6).

Direktiivi lisa sisu: Järelevalvenõuded teatavaid ohtlike kaupade koguseid vedavatele sõidukitele.

Riikliku õigusakti sisu: Sätestatakse ohutu parkimine ja järelevalveseadmed, kuid ei nõuta teatavate klassi 1 veoste pidevat järelevalvet, nagu nõutakse ADRi peatükis 8.5 S1(6).

Algviide riiklikule õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Märkused: ADRi järelevalvenõuded ei ole riiklikus kontekstis alati rakendatavad.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–UK–8

Teema: Lõhkeainete segaveoste ning lõhkeainete koos muude ohtlike kaupadega vagunites, sõidukites ja konteinerites vedamise piirangute leevendamine (N4/5/6).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.1 ja 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: Piirangud teatavatele segaveostele.

Riikliku õigusakti sisu: Riiklikud õigusaktid on lõhkeainete segaveoste suhtes vähem ranged tingimusel, et kõnealune vedu on ohutult teostatav.

Algviide riiklikule õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 18.

Märkused: Ühendkuningriik soovib lubada mõningaid eeskirjade muudatusi lõhkeainete vedamisel koos muude lõhkeainetega ja lõhkeainete vedamisel koos muude ohtlike kaupadega. Kõikide variantide korral on kehtestatud koguselised piirangud ühe või mitme veose koostisosa suhtes ja seda lubatakse vaid tingimusel, et „võetud on kõik teostatavad meetmed selleks, et lõhkeained ei puutuks kaupadega kokku või ei ohustaks kaupu muul viisil, või selleks, et kaubad ei ohustaks lõhkeaineid”.

Ühendkuningriik võib soovida lubada näiteks järgmisi muudatusi:

| 1. | ÜRO numbrite 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ja 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO numbri 1942 alla liigitatud ohtlike kaupadega. ÜRO numbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnesolevat ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena; |
| --- | --- |

1.

ÜRO numbrite 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ja 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO numbri 1942 alla liigitatud ohtlike kaupadega. ÜRO numbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnesolevat ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena;

| 2. | ÜRO numbrite 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ja 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või koos nende kõikide kombinatsioonina tingimusel, et veoliiki 2 kuuluva ohtliku kauba kogumass või -maht ei ületa 500 kg või liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg; |
| --- | --- |

2.

ÜRO numbrite 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ja 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või koos nende kõikide kombinatsioonina tingimusel, et veoliiki 2 kuuluva ohtliku kauba kogumass või -maht ei ületa 500 kg või liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg;

| 3. | klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg ja kogumaht 200 l ning lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg; |
| --- | --- |

3.

klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg ja kogumaht 200 l ning lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg;

| 4. | ÜRO numbrite 0106, 0107 ja 0257 alla liigitatavaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks nad on. ÜRO numbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg. |
| --- | --- |

4.

ÜRO numbrite 0106, 0107 ja 0257 alla liigitatavaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks nad on. ÜRO numbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–a–UK–9

Teema: Alternatiivne märgistusvõimalus oranžide tähistega radioaktiivse materjali väikeste koguste veo puhul väikestes sõidukites.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.3.2.

Direktiivi lisa sisu: Nõue, et radioaktiivset materjali vedavatel väikestel sõidukitel peavad olema oranžid tähised.

Riikliku õigusakti sisu: Lubatakse kõiki käesoleva protsessi kohaselt heakskiidetud erandeid.

Taotletud erand:

| 1. | Sõidukid peavad:






  a) | olema märgistatud vastavalt ADRi punkti 5.3.2 sätetele või |
| --- | --- | --- |

1.

Sõidukid peavad:

a)

olema märgistatud vastavalt ADRi punkti 5.3.2 sätetele või

| b) | alla 3 500 kg massiga sõidukite puhul, mis veavad vähem kui kümmet erandi alla kuuluva lõhustuva või mittelõhustuva radioaktiivse materjali pakendit ja kui nende pakendi transpordiindeksite summa ei ole suurem kui 3, võib alternatiivselt kasutada lõikes 2 sätestatud märgistust. |
| --- | --- |

b)

alla 3 500 kg massiga sõidukite puhul, mis veavad vähem kui kümmet erandi alla kuuluva lõhustuva või mittelõhustuva radioaktiivse materjali pakendit ja kui nende pakendi transpordiindeksite summa ei ole suurem kui 3, võib alternatiivselt kasutada lõikes 2 sätestatud märgistust.

| 2. | Lõike 1 kohaldamisel peab sõidukile radioaktiivse materjali veo ajaks paigaldatud märk vastama järgmistele tingimustele:






  a) | see on vähemalt 12 cm küljepikkusega ruut. Kõik märgisel olevad tähised on mustad, poolpaksus kirjas ja loetavad. Samuti peavad kõik märgisel olevad tähised olema reljeeftrükis või sisse pressitud. Suurtähed sõnas „RADIOAKTIIVNE” on vähemalt 12 mm kõrgused ja kõik muud suurtähed vähemalt 5 mm kõrgused; |
| --- | --- | --- |

2.

Lõike 1 kohaldamisel peab sõidukile radioaktiivse materjali veo ajaks paigaldatud märk vastama järgmistele tingimustele:

a)

see on vähemalt 12 cm küljepikkusega ruut. Kõik märgisel olevad tähised on mustad, poolpaksus kirjas ja loetavad. Samuti peavad kõik märgisel olevad tähised olema reljeeftrükis või sisse pressitud. Suurtähed sõnas „RADIOAKTIIVNE” on vähemalt 12 mm kõrgused ja kõik muud suurtähed vähemalt 5 mm kõrgused;

| b) | see on tulekindel sellisel määral, et märgil olevad sõnad jäävad loetavaks ka pärast sõiduki põlengut; |
| --- | --- |

b)

see on tulekindel sellisel määral, et märgil olevad sõnad jäävad loetavaks ka pärast sõiduki põlengut;

| c) | see tuleb kinnitada tugevasti sõiduki külge, kohta, kus see on juhile hõlpsasti nähtav, kuid ei varja tema vaadet maanteele, ning see tohib olla nähtaval ainult siis, kui sõiduk veab radioaktiivset materjali; |
| --- | --- |

c)

see tuleb kinnitada tugevasti sõiduki külge, kohta, kus see on juhile hõlpsasti nähtav, kuid ei varja tema vaadet maanteele, ning see tohib olla nähtaval ainult siis, kui sõiduk veab radioaktiivset materjali;

| d) | see peab olema heakskiidetud kujundusega ning sellele peab olema märgitud hädajuhtumitel kasutatav nimi, aadress ja telefoninumber. |
| --- | --- |

d)

see peab olema heakskiidetud kujundusega ning sellele peab olema märgitud hädajuhtumitel kasutatav nimi, aadress ja telefoninumber.

Algviide riiklikule õigusaktile: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Märkused: Erand on vajalik radioaktiivse materjali väikeste koguste piiratud vedude puhul, peamiselt patsientidele ettenähtud ühekordsete radioaktiivse materjali dooside veo puhul kohalike haiglate vahel, kui kasutatakse väikesi sõidukeid ning isegi väikeste oranžide tähiste kinnitamise võimalus on piiratud. Kogemused on näidanud, et nende sõidukite puhul tekitab oranžide tähiste kinnitamine raskusi ning tavapäraste veotingimuste korral püsivad nad ebakindlalt paigal. Sõidukid märgistatakse tähistega, mis näitavad nende laadungi sisu vastavalt ADRi punktile 5.3.1.5.2 (ja üldjuhul 5.3.1.7.4), osutades selgelt ohule. Lisaks kinnitatakse selgelt nähtavasse kohta tulekindel tähis, millele on märgitud asjakohane teave hädaolukorra puhuks. Tegelikult võib tähisel olla rohkem ohutusinfot, kui on märgitud ADRi punkti 5.3.2 nõuetes.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

Käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

BE Belgia

RO–bi–BE–1

Teema: Vedu tööstusalade vahetus läheduses, sealhulgas vedu avalikel teedel.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: A ja B lisa.

Riikliku õigusakti sisu: Pakendite dokumenteerimist, tähistamist ja märgistamist ning juhitõendeid käsitlevad erandid.

Algviide riiklikule õigusaktile: Dérogations 2–89, 4–97 et 2-2000.

Märkused: Ohtlike kaupade viimine ühelt tööstusobjektilt teisele:

| — | erand 2-89: avalikult kasutatava maantee ületamine (pakendites kemikaalid); |
| --- | --- |

—

erand 2-89: avalikult kasutatava maantee ületamine (pakendites kemikaalid);

| — | erand 4-97: kaugus objektini 2 km (toormalmi kangid temperatuuril 600 °C); |
| --- | --- |

—

erand 4-97: kaugus objektini 2 km (toormalmi kangid temperatuuril 600 °C);

| — | erand 2-2000: kaugus objektini ligikaudu 500 m (keskmise suurusega mahtlastikonteiner („IBC”), PG II, III, klassid 3, 5.1, 6.1, 8 ja 9). |
| --- | --- |

—

erand 2-2000: kaugus objektini ligikaudu 500 m (keskmise suurusega mahtlastikonteiner („IBC”), PG II, III, klassid 3, 5.1, 6.1, 8 ja 9).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE–2

Teema: Paakide vedu, mis ei ole ette nähtud veoseadmeteks.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.2.f.

Riikliku õigusakti sisu: Peaaegu tühjade paakide vedu on lubatud puhastamise/parandamise eesmärgil.

Algviide riiklikule õigusaktile: Erand 6-82, 2-85.

Märkused: Euroopa Komisjoni poolt registreeritud erandina nr 7 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE–3

Teema: Juhtide väljaõpe.

ÜRO numbrite 1202, 1203 ja 1223 kohalik vedu pakendites ja paakides (Belgias kuni 75 km kaugusele registreeritud asukohast).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 8.2.

Direktiivi lisa sisu:

Väljaõppe osad:

| 1. | õppepakend; |
| --- | --- |

1.

õppepakend;

| 2. | õppepaak; |
| --- | --- |

2.

õppepaak;

| 3. | eriväljaõpe, klass 1; |
| --- | --- |

3.

eriväljaõpe, klass 1;

| 4. | eriväljaõpe, klass 7. |
| --- | --- |

4.

eriväljaõpe, klass 7.

Riikliku õigusakti sisu: Mõisted – tõend – väljaandmine – duplikaadid – kehtivus ja pikendamine – kursuste ja eksamite korraldus – erandid – sanktsioonid – lõppsätted.

Algviide riiklikule õigusaktile: Täpsustatakse tulevases määruses.

Märkused: Kavatsetakse alustada esmase kursusega, millele järgnevad eksamid ÜRO numbrite 1202, 1203 ja 1223 alla kuuluvate pakendites ja paakides kaupade veo kohta registreeritud asukohast kuni 75 km kaugusele – väljaõppe kestus peab vastama ADRi nõuetele – viie aasta pärast peab juht läbi tegema täienduskursuse ja sooritama eksami – tõendile tehakse märge „ÜRO 1202, 1203 ja 1223 riigisisene vedu vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõikele 2”.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE–4

Teema: Ohtlike kaupade paakides vedu hävitamiseks põletamise teel.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 3.2.

Riikliku õigusakti sisu: Erandina peatükis 3.2 esitatud tabelist on lubatud kasutada paagikoodiga L4DH paakkonteineri asemel paakkonteinerit koodiga L4BH, et teatavatel tingimustel vedada veega reageerivaid mürgiseid vedelikke (III).

Algviide riiklikule õigusaktile: Dérogation 01-2002.

Märkused: Seda erandit võib kasutada üksnes ohtlike jäätmete lühimaaveoks.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE–5

Teema: Jäätmete vedu jäätmekäitlusettevõtetesse.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.2, 5.4, 6.1 (vanad eeskirjad: A5, 2X14, 2X12).

Direktiivi lisa sisu: Klassifikatsioon, märgistus ja pakendamisnõuded.

Riikliku õigusakti sisu: Jäätmeid ei klassifitseerita ADRi alusel, vaid jaotatakse eri rühmadesse (tuleohtlikud lahustid, värvid, happed, akud jne), et vältida ohtlikke reaktsioone rühmade piires. Pakendite konstruktsiooninõuded on leebemad.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Märkused: Neid eeskirju võib kohaldada üksnes väikeste koguste ohtlike ainete veoks käitlemisettevõtetesse.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE–6

Teema: RO–bi–SE–5 vastuvõtmine.

Algviide riiklikule õigusaktile:

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE–7

Teema: RO–bi–SE–6 vastuvõtmine.

Algviide riiklikule õigusaktile:

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE–8

Teema: RO–bi–UK–2 vastuvõtmine.

Algviide riiklikule õigusaktile:

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

DE Saksamaa

RO–bi–DE–1

Teema: Loobumine teatavatest märgetest veokirjas (n2).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.1.

Direktiivi lisa sisu: Transpordidokumendi sisu.

Riikliku õigusakti sisu: Kehtib kõigi klasside puhul, välja arvatud klass 1 (v.a 1.4S), 5.2 ja 7. klass.

Veokirja ei ole tarvis teha märkusi:

| a) | kaubasaaja kohta kohaliku turustamise puhul (v.a täiskoorma ja kindla marsruudi puhul); |
| --- | --- |

a)

kaubasaaja kohta kohaliku turustamise puhul (v.a täiskoorma ja kindla marsruudi puhul);

| b) | pakendite koguse ja liigi kohta, kui punkti 1.1.3.6 ei kohaldata ja kui sõiduk vastab kõigile A ja B lisa sätetele; |
| --- | --- |

b)

pakendite koguse ja liigi kohta, kui punkti 1.1.3.6 ei kohaldata ja kui sõiduk vastab kõigile A ja B lisa sätetele;

| c) | tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veo veokirjast. |
| --- | --- |

c)

tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veo veokirjast.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Märkused: Kõikide sätete kohaldamine ei pruugi teatavat liiki liikluse puhul olla praktiline.

Euroopa Komisjoni poolt registreeritud erandina nr 22 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–DE–2

Teema: Klassi 9 kuuluvate polüklorobifenüülidega saastunud materjalide puistevedu.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.3.1.

Direktiivi lisa sisu: Puistevedu.

Riikliku õigusakti sisu: Luba materjalide puisteveoks sõiduki vedeliku- või tolmukindlalt suletud paak-vahetuskeredes või konteinerites.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 11.

Märkused: Erand 11 kehtib kuni 31. detsembrini 2004; alates 2005. aastast samalaadsed sätted ADRis ja RIDis.

Vt ka mitmepoolne kokkulepe M137.

Loend nr 4*.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–DE–3

Teema: Pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1–5.

Direktiivi lisa sisu: Liigitamine, pakendamine ja märgistamine.

Riikliku õigusakti sisu: Klassid 2–6.1, 8 ja 9: Ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat erilist kirjalikku juhendit, mis on ühtlasi saatekiri; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Märkused: Loend nr 6*.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

DK Taani

RO–bi–DK–1

Teema: ÜRO numbrid 1202, 1203, 1223 ja klass 2 – veokirja ei nõuta.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: Veokirja nõue.

Riikliku õigusakti sisu: Kui klassi 3 mineraalõlitooteid ÜRO numbritega 1202, 1203 ja 1223 ning klassi 2 gaase transporditakse seoses turustamisega (kaubad tarnitakse kahele või rohkemale kaubasaajale ning tagastatud kaubad kogutakse samamoodi), ei ole veokiri vajalik tingimusel, et kirjalikud juhised sisaldavad peale ADRis nõutud teabe ka ÜRO numbrit, nime ja klassi.

Algviide riiklikule õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport af farligt gods.

Märkused: Eespool osutatud riikliku erandi põhjuseks on elektroonikaseadmete areng, mis võimaldab näiteks kõnealuseid seadmeid kasutavatel naftaettevõtjatel edastada sõidukitesse pidevalt teavet klientide kohta. Kuna kõnealune teave ei ole kättesaadav veo alguses, vaid edastatakse sõidukisse veo ajal, ei ole võimalik enne veo algust veokirja koostada. Kõnesolevat liiki veod on lubatud vaid teatavates piirkondades.

Praegu kehtib Taani sarnase sätte jaoks erand direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

EL Kreeka

RO–bi–EL–1

Teema: Erand enne 31. detsembrit 2001 registreeritud püsipaakide (paaksõidukite) ohutusnõuetest teatavate kategooriate ohtlike ainete väikeste koguste kohaliku veo puhul.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17–6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: Nõuded metallist paagiga püsipaakide (paaksõidukite), eemaldatavate paakide, paakkonteinerite ja paak-vahetuskerede ning anumakogumiga sõidukite ja MEGCde ehituse, seadmete, tüübikinnituse, kontrolli, katsetamise ja märgistuse kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Üleminekusäte: Püsipaake (paaksõidukeid), eemaldatavaid paake ja paakkonteinereid, mis on Kreekas esmakordselt registreeritud ajavahemikul 1.1.1985–31.12.2001, võib kasutada kuni 31. detsembrini 2010. Kõnealune üleminekusäte kehtib sõidukite puhul, mida kasutatakse järgmiste ohtlike ainete veoks: ÜRO numbrid 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262, 3257). Säte on ette nähtud väikeste koguste jaoks või kohalikuks veoks sõidukitega, mis on registreeritud eespool osutatud ajavahemikul. Kõnesolev üleminekusäte kehtib paaksõidukite kohta, mis on kohandatud järgmiselt:

| 1. | ADRi punktid kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211 151, 211 152, 211 153, 211 154). |
| --- | --- |

1.

ADRi punktid kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211 151, 211 152, 211 153, 211 154).

| 2. | Kuni 3 500-liitriste kambritega paakide minimaalne paagi seina paksus peab olema 3 mm ja 6 000-liitriste kambritega väikese süsinikusisaldusega terasest paakide seina paksus vähemalt 4 mm, olenemata vaheseinte liigist või paksusest. |
| --- | --- |

2.

Kuni 3 500-liitriste kambritega paakide minimaalne paagi seina paksus peab olema 3 mm ja 6 000-liitriste kambritega väikese süsinikusisaldusega terasest paakide seina paksus vähemalt 4 mm, olenemata vaheseinte liigist või paksusest.

| 3. | Kui paagid on alumiiniumist või muust metallist, peaksid need vastama paksusnõuetele ja muudele tehnilistele näitajatele, mis tulenevad eelneva registreerimise järgse riigi kohalike asutuste heakskiidetud tehnilistest joonistest. Tehniliste jooniste puudumisel peaksid paagid vastama punkti 6.8.2.1.17 (211 127) nõuetele. |
| --- | --- |

3.

Kui paagid on alumiiniumist või muust metallist, peaksid need vastama paksusnõuetele ja muudele tehnilistele näitajatele, mis tulenevad eelneva registreerimise järgse riigi kohalike asutuste heakskiidetud tehnilistest joonistest. Tehniliste jooniste puudumisel peaksid paagid vastama punkti 6.8.2.1.17 (211 127) nõuetele.

| 4. | Paagid peaksid vastama järgmistes äärenumbrites ja punktides esitatud tingimustele: 211 128, 6.8.2.1.28 (211 129), punkt 6.8.2.2 ja selle alapunktid 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 (211 130, 211 131). |
| --- | --- |

4.

Paagid peaksid vastama järgmistes äärenumbrites ja punktides esitatud tingimustele: 211 128, 6.8.2.1.28 (211 129), punkt 6.8.2.2 ja selle alapunktid 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 (211 130, 211 131).

Täpsemalt, juhul kui üksnes gaasiõli kohalikuks veoks mõeldud ja enne 31. detsembrit 2002 esmakordselt registreeritud paaksõidukitel massiga alla 4 tonni, on paagi seina paksus alla 3 mm, võib neid kasutada üksnes juhul, kui nad on ümber ehitatud vastavalt äärenumbrile 211 127 (5)b4 (6.8.2.1.20).

Algviide riiklikule õigusaktile: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία. (Nõuded ringluses olevate teatavate ohtlike kaupade kategooriate jaoks ettenähtud püsipaakide (paaksõidukite) ja eemaldatavate paakide ehituse, seadmete, kontrolli ja katsetamise kohta).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–EL–2

Teema: Erand ohtlike kaupade kohalikuks veoks ette nähtud ja enne 31. detsembrit 2001 esmakordselt registreeritud baassõiduki ehituse nõuetest.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: ADR 2001: 9.2, 9.2.3.2, 9.2.3.3.

Direktiivi lisa sisu: Nõuded baassõidukite ehituse kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Erandit kohaldatakse sõidukitele, mis on ette nähtud ohtlike kaupade kohalikeks vedudeks (ÜRO numbrid 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 ja 3257) ja on esmakordselt registreeritud enne 31. detsembrit 2001.

Eespool osutatud sõidukid peavad vastama direktiivi 94/55/EÜ B lisa 9. osa (punktid 9.2.1–9.2.6) nõuetele järgmiste eranditega.

Vastavus punkti 9.2.3.2 nõuetele on vajalik üksnes juhtudel, kui tootja on sõidukile paigaldanud mitteblokeeruva piduriseadme, sellele tuleb lisada punktis 9.2.3.3.1 määratletud aeglustisüsteemiga, mis ei pea vastama punktidele 9.2.3.3.2 ja 9.2.3.3.3.

Sõidumeeriku vooluallikas ühendatakse läbi kaitsme otse akuga (äärenumber 220 514) ning tandemtelje tõstemehhanismi elektriseadmed peavad asuma seal, kuhu nad olid algselt valmistaja poolt paigaldatud, ja olema kaitstud nõuetekohase suletud kattega (äärenumber 220 517).

Paakautod täismassiga alla 4 tonni, mis on ette nähtud diisliõli kohalikeks vedudeks (ÜRO number 1202), peavad vastama punktide 9.2.2.3, 9.2.2.6, 9.2.4.3 ja 9.2.4.5 nõuetele, kuid ei pea vastama muudele punktidele.

Algviide riiklikule õigusaktile: Τεχνικές Προδιαγραφές ήδη κυκλοφορούντων οχημάτων που διενεργούν εθνικές μεταφορές ορισμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων. (Tehnilised nõuded juba kasutuses olevatele sõidukitele, mis on ette nähtud teatavate kategooriate ohtlike kaupade kohalikeks vedudeks.).

Märkused: Võrreldes juba registreeritud sõidukite koguarvuga on eespool osutatud sõidukite arv väike ning pealegi on need ette nähtud üksnes kohalikeks vedudeks. Taotletava erandi vorm, kõnealuste sõidukite koguarv ja veetavate kaupade liik ei tekita liiklusohutusega seotud probleeme.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

ES Hispaania

RO–bi–ES–1

Teema: Eriseadmed veevaba ammoniaagi turustamiseks.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: Selleks et vältida ammoniaagi leket välisseadmete (torud, külgmised sulgemisseadmed) vigastuse korral, peavad sisemine sulgemisventiil ja selle paigalduspind olema kaitstud lahtiväänamise eest välise jõu mõjul või konstrueeritud nii, et need oleksid välisele survele vastupidavad. Täite- ja tühjendusseadmed (sh äärikud ja keermestatud sulgurid) ning kaitsekorgid (kui need on olemas) peavad olema kindlustatud juhusliku avanemise vastu.

Riikliku õigusakti sisu: Põllumajanduses kasutatavatele paakidele, mis on ette nähtud veevaba ammoniaagi turustamiseks ja selle muldaviimiseks ning mis võeti kasutusele enne 1. jaanuari 1992, võivad olla paigaldatud sisemiste ohutusseadmete asemel välised ohutusseadmed, tingimusel et need tagavad vähemalt sama tõhusa kaitse kui paagi sein.

Algviide riiklikule õigusaktile: Real Decreto 551/2006. Anejo 1. Apartado 3.

Märkused: Enne 1. jaanuari 1992 kasutati põllumajanduses veevaba ammoniaagi otseseks muldaviimiseks ainult väliste ohutusseadmetega varustatud paake. Kõnealust tüüpi paake kasutatakse senini. Neid veetakse täislaadituna maanteedel väga harva ning need on kasutusel üksnes väetise laotamiseks suurtes põllumajandusettevõtetes.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

FI Soome

RO–bi–FI–1

Teema: Lõhkematerjalide veokirjas sisalduvate andmete muutmine.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.2.1.a.

Direktiivi lisa sisu: Klassiga 1 seotud erisätted.

Riikliku õigusakti sisu: Veokirjas võib lõhkematerjalide tegeliku netomassi asemel märkida detonaatorite arvu (1 000 detonaatorit vastab 1 kilogrammile lõhkeainele).

Algviide riiklikule õigusaktile: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Märkused: Kõnesolevat teavet peetakse riigisisese veo puhul piisavaks. Erandit rakendatakse peamiselt lõhketöödega seotud väikeste koguste kohaliku veo puhul.

Euroopa Komisjon on erandi registreerinud numbri 31 all.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

FR Prantsusmaa

RO–bi–FR–1

Teema: Mereveodokumendi kasutamine veokirjana lühimaavedudel pärast laeva lossimist.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: Ohtlike kaupade veokirjana kasutatavasse dokumenti märgitav teave.

Riikliku õigusakti sisu: Mereveodokumenti võib kasutada veokirjana 15 km raadiuses.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 23-4.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–FR–2

Teema: Klassi 1 kuuluvate kaubaartiklite vedu koos muudesse klassidesse kuuluvate ohtlike materjalidega (91).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.1.

Direktiivi lisa sisu: Erinevate ohumärgistega pakke on keelatud segalastina vedada.

Riikliku õigusakti sisu: Teatavatel tingimustel võib liht- või koostedetonaatoreid ning klassi 1 mittekuuluvaid kaupu Prantsusmaal kuni 200 km kaugusele koos vedada.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 26.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–FR–3

Teema: Veeldatud naftagaasi säilitamiseks ette nähtud püsimahutite vedu (18).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Riikliku õigusakti sisu: Veeldatud naftagaasi säilitamiseks ette nähtud püsimahuteid veetakse erieeskirjade alusel. Kõnealuseid eeskirju kohaldatakse üksnes lühikeste vahemaade suhtes.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 30.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–FR–4

Teema: Sõidukijuhtide väljaõppe ning põllumajandusvedudeks (lühikestel vahemaadel) kasutatavate sõidukite heakskiitmise eritingimused.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.8.3.2; 8.2.1 ja 8.2.2.

Direktiivi lisa sisu: Paakide seadmed ja sõidukijuhtide väljaõpe.

Riikliku õigusakti sisu:

Sõidukite heakskiitmise erisätted.

Sõidukijuhtide eriväljaõpe.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 29-2 — Annex D4.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

IE Iirimaa

RO–bi–IE–1

Teema: Erand, mille kohaselt vastavalt ÜRO numbriga 1223, 1202 või 1965 petrooli, diislikütuse või veeldatud naftagaasi vedamisel lõpptarbijale ei pea täitma punkti 5.4.1.1.1 nõuet i) kaubasaaja nime ja aadressi, ii) saadetiste arvu ja kirjelduse ning iii) ohtlike kaupade üldkoguse esitamise kohta veokirjas.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.

Direktiivi lisa sisu: Dokumentatsioon.

Riikliku õigusakti sisu: Juhul kui ADRi B lisa liites B.5 osutatud petrooli, diislikütust või veeldatud naftagaasi, mille ÜRO number on vastavalt 1223, 1202 või 1965, veetakse lõpptarbijale, ei ole vaja veokirjas esitada kaubasaaja nime ja aadressi, saadetiste, keskmise suurusega mahtkonteinerite või anumate arvu ja kirjeldust ega veoühikuga veetavate ohtlike kaupade üldkogust.

Algviide riiklikule õigusaktile: Regulation 82(2) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: Juhul kui veetakse tarbekütteõli kodutarbijatele, tangitakse tavaliselt kliendi säilituspaak täis – järelikult ei ole tangitud paakauto reisi alustamise hetkel teada tegelik kaubasaadetise maht iga kliendi puhul ja (ühe reisiga teenindatavate) klientide arv. Juhul kui veetakse veeldatud naftagaasi balloone kodumajapidamistesse, vahetatakse tavaliselt täis gaasiballoonid tühjade gaasiballoonide vastu – järelikult ei ole reisi alustamise hetkel teada klientide arv ja kaubasaadetise maht iga kliendi puhul.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–IE–2

Teema: Erand, mille kohaselt võib tühjade puhastamata paakide vedamisel kasutada punktis 5.4.1.1.1 nõutud veokirjana viimase laadungi veokirja.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.

Direktiivi lisa sisu: Dokumentatsioon.

Riikliku õigusakti sisu: Tühjade puhastamata paakide veo puhul piisab viimase laadungi veokirjast.

Algviide riiklikule õigusaktile: Regulation 82(3) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: Eelkõige bensiini ja/või diislikütuse tarnimisel tanklatesse naaseb kütuseveok kohe pärast viimase laadungi kohaletoimetamist otse kütusehoidlasse, kus see laaditakse edasisteks tarneteks.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–IE–3

Teema: Erand, millega lubatakse erisätete 7.5.11 CV1 või 8.5 S1 alla kuuluvaid ohtlikke kaupu avalikus kohas peale ja maha laadida pädevate asutuste eriloata.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.5 ja 8.5.

Direktiivi lisa sisu: Lisasätted peale- ja mahalaadimise ning käitlemise kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Erandina 7.5.11 ja 8.5 nõuetest on ohtlike kaupade peale- ja mahalaadimine avalikus kohas lubatud pädeva asutuse eriloata.

Algviide riiklikule õigusaktile: Regulation 82(5) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: Riigisiseste vedude korral toob kõnealune säte pädevatele asutustele kaasa väga suure töökoormuse.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–IE–4

Teema: Erand, mille kohaselt võib ÜRO numbriga 3375 tähistatud emulsioonlõhkeaine maatriksit vedada paakides.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 4.3.

Direktiivi lisa sisu: Paakide kasutamine jne.

Riikliku õigusakti sisu: ÜRO numbriga 3375 tähistatud emulsioonlõhkeaine maatriksit võib vedada paakides.

Algviide riiklikule õigusaktile: Regulation 82(6) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: Kõnealune maatriks on klassifitseeritud tahke ainena, kuid see ei esine pulbri ega graanulitena.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–IE–5

Teema: Erand punktis 7.5.2.1 sätestatud keelust laadida sobivusgruppi B kuuluvaid kaubaartikleid ning sobivusgruppi D kuuluvaid aineid ja kaubaartikleid samale sõidukile koos klassidesse 3, 5.1 ja 8 kuuluvate paakides olevate ohtlike ainetega.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.5.

Direktiivi lisa sisu: Sätted peale- ja mahalaadimise ning käitlemise kohta.

Riikliku õigusakti sisu: ADRi klassi 1 B sobivusrühma kuuluvaid tooteid sisaldavaid saadetisi ja ADRi klassi 1 D sobivusrühma kuuluvaid aineid ja tooteid sisaldavaid saadetisi võib vedada samas sõidukis ADRi klassidesse 3, 5.1 ja 8 kuuluvate ohtlike kaupadega, juhul kui a) kõnealuseid ADRi klassi 1 saadetisi veetakse eraldi konteinerites/sektsioonides, mille ehituse on pädev asutus heaks kiitnud, kusjuures järgitakse pädeva asutuse ette nähtud tingimusi, ja b) kõnealuseid ADRi klassidesse 3, 5.1 ja 8 kuuluvaid aineid veetakse anumates, mille projekt, ehitus, katsetamine, toimimine ja kasutusviis vastavad pädeva asutuse nõuetele.

Algviide riiklikule õigusaktile: Regulation 82(7) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: Selleks, et pädeva asutuse poolt heakskiidetud tingimustel saada luba klassi 1 ning sobivusgruppidesse B ja D kuuluvate kaubaartiklite ning ainete veoks samas sõidukis koos klassidesse 3, 5.1 ja 8 kuuluvate paakides olevate ohtlike kaupadega, on vajalikud nt pumbaga varustatud paakautod.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–IE–6

Teema: Erand punkti 4.3.4.2.2 nõudest, et paakauto korpusega püsivalt ühendamata elastsed täite- ja tühjendustorud peavad veo ajal tühjad olema.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 4.3.

Direktiivi lisa sisu: Paakautode kasutamine.

Riikliku õigusakti sisu: ÜRO numbrite 1202, 1223, 1011 ja 1978 alla kuuluvate naftasaaduste jaeturustamiseks kasutatavate paakautode külge kinnitatud trumlitele keritavad voolikud (kaasa arvatud nendega ühendatud püsitorud) ei pea olema veo ajal tühjad, kui on võetud asjakohased meetmed nende sisu väljavoolamise takistamiseks.

Algviide riiklikule õigusaktile: Regulation 82(8) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: Kodumajapidamiste varustamiseks kasutatavate paakautode voolikud peavad olema täidetud kogu veo jooksul. Paagi tühjendusseade kujutab endast vedelikuga täidetud liini, mille puhul peavad paaksõiduki mõõdik ja voolik olema täidetud, et klient saaks õige koguse toodet.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–IE–7

Teema: Erand teatavatest ADRi punktide 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11 nõuetest seoses ÜRO numbrit 2067 kandva ammooniumnitraatväetise mahtlastina veoga sadamatest kaubasaajatele.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11.

Direktiivi lisa sisu: Nõue, et iga veo jaoks peab olema eraldi veokiri, millele on märgitud konkreetse laadungi täpne üldkogus, ja nõue, et sõiduk tuleb enne ja pärast vedu puhastada.

Riikliku õigusakti sisu: Kavandatava erandiga lubatakse muuta ADRi nõudeid veokirja ja sõiduki puhastamise kohta, et võtta arvesse mahtlastina kauba sadamast kaubasaajale vedamise tegelikke asjaolusid.

Algviide riiklikule õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: ADRis on kindlaks määratud järgmised nõuded: a) eraldi veokirja olemasolu, milles märgitakse veosesse kuuluvate ohtlike kaupade üldmass, ja b) erisäte CV24 selle kohta, et puistlastilaeva lossimise käigus tuleb sõiduk puhastada iga kaubaveose veo jaoks sadamast kaubasaajale. Kuna vedu on kohalik ning seotud puistlastilaeva lossimisega ning ühe ja sama aine veoste korduva transpordiga puistlastilaevalt kaubasaajatele (ühel või mitmel järjestikusel päeval) laevast kaubasaajale piisab ühest veokirjast, kuhu märgitakse iga laadungi umbkaudne üldmass, ning ei ole vaja järgida erisätet CV24.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

LT Leedu

RO–bi–LT–1

Teema: RO–bi–EL–1 vastuvõtmine.

Algviide riiklikule õigusaktile: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 „Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje” (Valitsuse otsus nr 337 ohtlike kaupade autoveo kohta Leedu Vabariigis, vastu võetud 23. märtsil 2000).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–LT–2

Teema: RO–bi–EL–2 vastuvõtmine.

Algviide riiklikule õigusaktile: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 „Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje” (Valitsuse otsus nr 337 ohtlike kaupade autoveo kohta Leedu Vabariigis, vastu võetud 23. märtsil 2000).

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

NL Madalmaad

RO–bi–NL–1

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6; 3.3; 4.1.4; 4.1.6; 4.1.8; 4.1.10; 5.2.2; 5.4.0; 5.4.1; 5.4.3; 7.5.4; 7.5.7; 8.1.2.1, alapunktid a ja b; 8.1.5, alapunkt c; 8.3.6.

Direktiivi lisa sisu:

1.1.3.6: Erandid seoses veetavate kogustega veoühiku kohta.

3.3: Kindlaksmääratud ainete või esemete suhtes kohaldatavad erisätted.

4.1.4: Pakendamisjuhiste loetelu; 4.1.6: Klassi 2 kuuluvate kaupade pakendamise erinõuded.

4.1.8: Nakkusohtlike ainete pakendamise erinõuded; 4.1.10: Koospakendamise erinõuded.

5.2.2: Veosaadetiste märgistamine; 5.4.0: Kõikide ADR-kava alusel veetavate kaupadega peavad vajaduse korral kaasas olema käesolevas peatükis ettenähtud dokumendid, välja arvatud juhul, kui neile on tehtud erand punktide 1.1.3.1–1.1.3.5 alusel; 5.4.1: Ohtlike kaupade transiididokument ja sellega seotud teave; 5.4.3: Kirjalikud juhendid.

7.5.4: Toiduainete, muude tarbekaupade ja loomatoiduga seotud ettevaatusabinõud; 7.5.7: Käitlemine ja laadimine.

8.1.2.1: Lisaks seadusega nõutavatele dokumentidele peavad veoühikus olema järgmised dokumendid: a) punktis 5.4.1 osutatud transiididokumendid, mis hõlmavad veetavaid ohtlikke kaupu ja vajaduse korral punktis 5.4.2 ette nähtud mahuti laadimissertifikaat; b) punktis 5.4.3 sätestatud kirjalikud juhendid kõigi veetavate ohtlike kaupade kohta; 8.1.5: Kõigil ohtlikke kaupu vedavatel veoühikutel peab olema: c) vajalik varustus täiendavate ja erimeetmete võtmise võimaldamiseks, nagu on määratletud punktis 5.4.3 osutatud kirjalikes juhistes.

8.3.6: Mootori käimajätmine peale- ja mahalaadimise ajaks.

Ei kohaldata järgmisi ADRi sätteid:

| a) | 1.1.3.6; |
| --- | --- |

a)

1.1.3.6;

| b) | 3.3; |
| --- | --- |

b)

3.3;

| c) | 4.1.4; 4.1.6; 4.1.8; 4.1.10; |
| --- | --- |

c)

4.1.4; 4.1.6; 4.1.8; 4.1.10;

| d) | 5.2.2; 5.4.0; 5.4.1; 5.4.3; |
| --- | --- |

d)

5.2.2; 5.4.0; 5.4.1; 5.4.3;

| e) | 7.5.4; 7.5.7; |
| --- | --- |

e)

7.5.4; 7.5.7;

| f) | 8.1.2.1. alapunktid a ja b; 8.1.5. alapunkt c; 8.3.6. |
| --- | --- |

f)

8.1.2.1. alapunktid a ja b; 8.1.5. alapunkt c; 8.3.6.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 3 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kava on koostatud nii, et eraisikutel oleks võimalik tuua väikestes kogustes keemiliste ainete jääke kindlaksmääratud kogumispunktidesse. Kõnealust kava kohaldatakse majapidamiste jääkainete suhtes, nagu näiteks värvainete jäägid. Ohu tase on viidud miinimumini veovahendite valikuga, mis hõlmab muu hulgas eriveovahendite kasutamist ja elanikele selgelt nähtavaid märgiseid „Suitsetamine keelatud”.

Arvestades pakkumise väikesi koguseid ja pakendamise eripära, välistatakse kõnesolevas artiklis mitme ADRi punkti kohaldamine. Täiendavad eeskirjad on kava muudes osades.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–2

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.

Direktiivi lisa sisu: Erandid seoses veetavate koguste veoühiku kohta.

Riikliku õigusakti sisu:

Sõidukis peab olema nii saatja kutseoskuse tunnistus kui artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud saateleht. Sõiduki saatjal peab olema CCV (juhtide kvalifitseerimise komisjoni) välja antud ohtlike jäätmete veoks vajalikku kvalifikatsiooni tõendav dokument.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 10, onderdeel a, en 16, onderdeel b, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kuna tegemist on ohtlike majapidamisjäätmete mitmesuguste liikidega, peab saatjal olema asjakohane kutseoskuse tunnistus, olenemata jäätmete väikesest kogusest. Täiendava nõudena peab vedajal olema ohtlike jäätmete veoks vajalik kvalifikatsioon.

Kõnealuse nõude üks eesmärk on tagada, et saatja ei pakendaks näiteks happeid ja aluseid kokku ning teaks, kuidas hädaolukorras õigesti käituda.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–3

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.

Direktiivi lisa sisu: Erandid seoses veetavate kogustega veoühiku kohta.

Riikliku õigusakti sisu:

Sõidukis peavad olema: b) kirjalikud juhendid ja kava kehtestamisakti lisa kohaselt koostatud teave.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 10b van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kuna kava ei võimalda teha erandeid ADRi punkti 1.1.3.6 nõuetest, peab kirjalik juhend olema kaasas ka väikeste kogustega. Seda peetakse vajalikuks, kuna tegemist on ohtlike jäätmete väga erinevate liikidega ning tõsiasjaga, et jäätmete toojad (eraisikud) ei ole teadlikud kaasneva ohu tasemest.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–4

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Pakendite ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Riikliku õigusakti sisu:

| 1. | Kogumispunkti toodavad ohtlikud majapidamisjäätmed pakitakse üksnes kõnealuste ainete jaoks sobivatesse hermeetiliselt suletud pakenditesse ning:






  a) | klassi 6.2 kuuluvate esemete puhul peab olema tagatud, et pakend ei põhjusta käsitsemisel vigastusi; |
| --- | --- | --- |

1.

Kogumispunkti toodavad ohtlikud majapidamisjäätmed pakitakse üksnes kõnealuste ainete jaoks sobivatesse hermeetiliselt suletud pakenditesse ning:

a)

klassi 6.2 kuuluvate esemete puhul peab olema tagatud, et pakend ei põhjusta käsitsemisel vigastusi;

| b) | tööstusliku päritoluga ohtlike majapidamisjäätmete puhul ei tohi kasti maht ületada 60 liitrit ja keemiliste ainete jäägid peavad olema paigutatud kasti eraldi vastavalt ohu liigile (kga-box). |
| --- | --- |

b)

tööstusliku päritoluga ohtlike majapidamisjäätmete puhul ei tohi kasti maht ületada 60 liitrit ja keemiliste ainete jäägid peavad olema paigutatud kasti eraldi vastavalt ohu liigile (kga-box).

| 2. | Pakendi välisküljed ei tohi olla määrdunud ohtlike majapidamisjäätmetega. |
| --- | --- |

2.

Pakendi välisküljed ei tohi olla määrdunud ohtlike majapidamisjäätmetega.

| 3. | Pakendile märgitakse aine nimetus. |
| --- | --- |

3.

Pakendile märgitakse aine nimetus.

| 4. | Igal kogumiskorral võetakse vastu ainult üks kast lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Igal kogumiskorral võetakse vastu ainult üks kast lõike 1 punkti b tähenduses.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 6 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kõnesolev artikkel tuleneb artiklist 3, mille kohaselt teatavad ADRi punktid tunnistatakse mittekohaldatavaks. Kõnealuse kava kohaselt ei ole ADRi punktis 6.1 ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud, sest tegemist on asjaomaste ohtlike ainete piiratud kogustega. Selle asemel on artiklis 6 sätestatud rida eeskirju, sealhulgas nõue pakkida ohtlikud ained kinnistesse mahutitesse, et vältida nende väljaimbumist.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–5

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Pakendite ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Riikliku õigusakti sisu:

Sõidukil on juhikabiinist paksu tugeva vaheseinaga eraldatud veoseruum või veosekamber, mis ei ole sõidukiga kokku ehitatud.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 7, tweede lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kõnealuse kava kohaselt ei ole ADRi punktis 6.1 ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud, sest tegemist on ohtlike ainete piiratud kogustega. Seoses sellega sisaldab kõnesolev artikkel lisanõudeid, mis on ette nähtud mürgiste aurude juhikabiini lekkimise vältimiseks.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–6

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Pakendite ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Riikliku õigusakti sisu:

Kinnise sõiduki veoseruumi ülaosas on pidevalt töötav tõmbeventilaator ja alumises küljes on avad.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 8, eerste lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kõnealuse kava kohaselt ei ole ADRi punktis 6.1 ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud, sest tegemist on ohtlike ainete piiratud kogustega. Seoses sellega sisaldab kõnesolev artikkel lisanõudeid, mis on ette nähtud mürgiste aurude veoseruumi kogunemise vältimiseks.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–7

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Pakendite ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Riikliku õigusakti sisu:

| 1. | Sõiduk on varustatud kogumisühikutega, mis:






  a) | on veo ajal kaitstud juhusliku nihkumise eest ja |
| --- | --- | --- |

1.

Sõiduk on varustatud kogumisühikutega, mis:

a)

on veo ajal kaitstud juhusliku nihkumise eest ja

| b) | on veo ajal suletud kaantega nii, et need juhuslikult ei avane. |
| --- | --- |

b)

on veo ajal suletud kaantega nii, et need juhuslikult ei avane.

| 2. | Lõike 1 punkti b ei kohaldata kogumisringile sõitmise ajal ega kogumisringil oleva sõiduki paigaloleku ajal. |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 punkti b ei kohaldata kogumisringile sõitmise ajal ega kogumisringil oleva sõiduki paigaloleku ajal.

| 3. | Sõidukisse tuleks jätta piisav liikumisruum, et oleks võimalik ohtlikke majapidamisjäätmeid sorteerida ja paigutada eraldi kogumisühikutesse. |
| --- | --- |

3.

Sõidukisse tuleks jätta piisav liikumisruum, et oleks võimalik ohtlikke majapidamisjäätmeid sorteerida ja paigutada eraldi kogumisühikutesse.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 9, eerste, tweede en derde lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kõnesoleva kava kohaselt ei ole ADRi peatükis 6.1 ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud, sest tegemist on ohtlike ainete piiratud kogustega. Kõnesoleva artikliga püütakse tagada pakendite kogumisühikute abil iga ohtlike kaupade kategooria nõuetekohane hoiustamisviis.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–8

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Pakendite ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Riikliku õigusakti sisu:

| 1. | Ohtlikke majapidamisjäätmeid veetakse üksnes kogumisühikutes. |
| --- | --- |

1.

Ohtlikke majapidamisjäätmeid veetakse üksnes kogumisühikutes.

| 2. | Iga klassi ainete ja esemete jaoks on eraldi kogumisühik. |
| --- | --- |

2.

Iga klassi ainete ja esemete jaoks on eraldi kogumisühik.

| 3. | Klassi 8 kuuluvate ainete ja esemete puhul on eraldi kogumisühikud hapete, aluste ja akude jaoks. |
| --- | --- |

3.

Klassi 8 kuuluvate ainete ja esemete puhul on eraldi kogumisühikud hapete, aluste ja akude jaoks.

| 4. | Pihustusmaterjalide purgid võib panna suletavatesse pappkarpidesse tingimusel, et neid karpe veetakse vastavalt artikli 9 lõikele 1. |
| --- | --- |

4.

Pihustusmaterjalide purgid võib panna suletavatesse pappkarpidesse tingimusel, et neid karpe veetakse vastavalt artikli 9 lõikele 1.

| 5. | Klassi 2 kuuluvaid tulekustuteid võib panna samasse kogumisühikusse koos selliste pihustusmaterjalide purkidega, mida ei ole pakitud pappkarpidesse. |
| --- | --- |

5.

Klassi 2 kuuluvaid tulekustuteid võib panna samasse kogumisühikusse koos selliste pihustusmaterjalide purkidega, mida ei ole pakitud pappkarpidesse.

| 6. | Erandina artikli 9 lõikest 1 ei nõuta akude transportimist suletud kaanega tingimusel, et need on pandud kogumisühikusse nii, et akude kõik avad on suletud ja ülespoole. |
| --- | --- |

6.

Erandina artikli 9 lõikest 1 ei nõuta akude transportimist suletud kaanega tingimusel, et need on pandud kogumisühikusse nii, et akude kõik avad on suletud ja ülespoole.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 14 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kõnesolev artikkel tuleneb artiklist 3, mille kohaselt teatavad ADRi sätted tunnistati mittekohaldatavaks. Kõnealuse kava kohaselt ei ole ADRi peatükis 6.1 ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud. Artiklis 14 sätestatakse nõuded kogumisühikute kohta, milles ohtlikke majapidamisjäätmeid ajutiselt hoitakse.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–9

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Pakendite ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Riikliku õigusakti sisu:

| 1. | Pihustusmaterjalide purkide vedamiseks ettenähtud kogumisühikutele või karpidele tuleb selgelt märkida järgmine teave:






  a) | klassi 2 kuuluvate pihustusmaterjalide puhul, kui purke kogutakse pappkarpidesse: sõna „SPUITBUSSEN” (pihustusmaterjali purgid); |
| --- | --- | --- |

1.

Pihustusmaterjalide purkide vedamiseks ettenähtud kogumisühikutele või karpidele tuleb selgelt märkida järgmine teave:

a)

klassi 2 kuuluvate pihustusmaterjalide puhul, kui purke kogutakse pappkarpidesse: sõna „SPUITBUSSEN” (pihustusmaterjali purgid);

| b) | klassi 2 kuuluvate tulekustutite ja pihustusmaterjalide purkide puhul: märgis nr 2.2; |
| --- | --- |

b)

klassi 2 kuuluvate tulekustutite ja pihustusmaterjalide purkide puhul: märgis nr 2.2;

| c) | klassi 3 kuuluvate tulekustutite ja pihustusmaterjalide purkide puhul: märgis nr 3; |
| --- | --- |

c)

klassi 3 kuuluvate tulekustutite ja pihustusmaterjalide purkide puhul: märgis nr 3;

| d) | klassi 4.1 kuuluvate värvijääkide puhul: märgis nr 4.1; |
| --- | --- |

d)

klassi 4.1 kuuluvate värvijääkide puhul: märgis nr 4.1;

| e) | klassi 6.1 kuuluvate mürgiste ainete puhul: märgis nr 6.1; |
| --- | --- |

e)

klassi 6.1 kuuluvate mürgiste ainete puhul: märgis nr 6.1;

| f) | klassi 6.2 kuuluvate esemete puhul: märgis nr 6.2; |
| --- | --- |

f)

klassi 6.2 kuuluvate esemete puhul: märgis nr 6.2;

| g) | klassi 8 kuuluvate sööbivate ainete ja esemete puhul: märgis nr 8; ja lisaks sellele: |
| --- | --- |

g)

klassi 8 kuuluvate sööbivate ainete ja esemete puhul: märgis nr 8; ja lisaks sellele:

| h) | leeliseliste ainete puhul: sõna „BASEN” (alused); |
| --- | --- |

h)

leeliseliste ainete puhul: sõna „BASEN” (alused);

| i) | happeliste ainete puhul: sõna „ZUREN” (happed); |
| --- | --- |

i)

happeliste ainete puhul: sõna „ZUREN” (happed);

| j) | akude puhul: sõna „ACCU’S” (akud). |
| --- | --- |

j)

akude puhul: sõna „ACCU’S” (akud).

| 2. | Samad märgised ja sõnad on sõiduki sees paiknevatel suletavatel mahutitel, millesse paigutatakse kogumisühikud. |
| --- | --- |

2.

Samad märgised ja sõnad on sõiduki sees paiknevatel suletavatel mahutitel, millesse paigutatakse kogumisühikud.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 15 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kõnesolev artikkel tuleneb artiklist 3, mille kohaselt teatavad ADRi sätted tunnistatakse mittekohaldatavaks. Kõnealuse kava kohaselt ei ole ADRi peatükis 6.1 ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud. Artiklis 15 sätestatakse nõuded kogumisühikute identifitseerimise kohta, milles ohtlikke majapidamisjäätmeid ajutiselt hoitakse.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–10

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.5.4.

Direktiivi lisa sisu: Toiduainete, muude tarbekaupade ja loomasöödaga seotud ettevaatusabinõud.

Riikliku õigusakti sisu:

| 1. | Toiduainete ja loomasööda vedu koos ohtlike majapidamisjäätmetega on keelatud. |
| --- | --- |

1.

Toiduainete ja loomasööda vedu koos ohtlike majapidamisjäätmetega on keelatud.

| 2. | Sõiduk peab kogumise ajal seisma. |
| --- | --- |

2.

Sõiduk peab kogumise ajal seisma.

| 3. | Kui sõiduk on kogumisringil või kogumiseks peatub, peab sõidukil töötama oranžkollane vilkur. |
| --- | --- |

3.

Kui sõiduk on kogumisringil või kogumiseks peatub, peab sõidukil töötama oranžkollane vilkur.

| 4. | Kui ohtlikke majapidamisjäätmeid kogutakse selleks kindlaksmääratud ja tähistatud kogumispunktis, peab mootor olema välja lülitatud ning erandina lõike 3 nõudest võib välja lülitada ka vilkuri. |
| --- | --- |

4.

Kui ohtlikke majapidamisjäätmeid kogutakse selleks kindlaksmääratud ja tähistatud kogumispunktis, peab mootor olema välja lülitatud ning erandina lõike 3 nõudest võib välja lülitada ka vilkuri.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 13 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kõnesolevas artiklis on laiendatud ADRi punkti 7.5.4 keeldu, kuna kogutavate ainete mitmekesisuse tõttu esineb peaaegu alati ka klassi 6.1 kuuluvaid aineid.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–11

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 7.5.9.

Direktiivi lisa sisu: Suitsetamiskeeld.

Riikliku õigusakti sisu: Märge „Suitsetamine keelatud” peab olema sõiduki külgedel ja tagaosal selgesti nähtav.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 9, vierde lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kuna kava hõlmab ohtlike ainete kogumist eraisikutelt, nähakse artikli 9 lõikega 4 ette, et märge „Suitsetamine keelatud” peab olema selgesti nähtav.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–NL–12

Teema: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 8.1.5.

Direktiivi lisa sisu: Mitmesugused seadmed.

Kõigil ohtlikke kaupu vedavatel veoühikutel peab olema:

| a) | igal sõidukil vähemalt üks tõkisking, mille suurus on kooskõlas sõiduki massi ja rataste läbimõõduga; |
| --- | --- |

a)

igal sõidukil vähemalt üks tõkisking, mille suurus on kooskõlas sõiduki massi ja rataste läbimõõduga;

| b) | vajalik varustus üldmeetmete kohaldamiseks, mis on määratletud punktis 5.4.3 osutatud ohutusjuhistes, eelkõige:






  i) | kaks eraldi püstist ohumärki (nt helkurkoonused, ohukolmnurgad või autonoomse toitega vilkuvad oranžkollased valgustid); |
| --- | --- | --- |

b)

vajalik varustus üldmeetmete kohaldamiseks, mis on määratletud punktis 5.4.3 osutatud ohutusjuhistes, eelkõige:

i)

kaks eraldi püstist ohumärki (nt helkurkoonused, ohukolmnurgad või autonoomse toitega vilkuvad oranžkollased valgustid);

| ii) | kvaliteetne päästevest või kaitserõivastus (nt Euroopa standardis EN 471 kirjeldatu) iga meeskonnaliikme jaoks; |
| --- | --- |

ii)

kvaliteetne päästevest või kaitserõivastus (nt Euroopa standardis EN 471 kirjeldatu) iga meeskonnaliikme jaoks;

| iii) | käsilamp (vt ka punkt 8.3.4) iga meeskonnaliikme jaoks; |
| --- | --- |

iii)

käsilamp (vt ka punkt 8.3.4) iga meeskonnaliikme jaoks;

| iv) | lisanõude S7 kohased (vt peatükk 8.5) hingamisteede kaitsevahendid, juhul kui kõnealune lisanõue on kohaldatav vastavalt peatüki 3.2 tabeli A 19. veerule; |
| --- | --- |

iv)

lisanõude S7 kohased (vt peatükk 8.5) hingamisteede kaitsevahendid, juhul kui kõnealune lisanõue on kohaldatav vastavalt peatüki 3.2 tabeli A 19. veerule;

| c) | vajalik varustus täiendavate ja erimeetmete võtmiseks, nagu on määratletud punktis 5.4.3 osutatud kirjalikes juhistes. |
| --- | --- |

c)

vajalik varustus täiendavate ja erimeetmete võtmiseks, nagu on määratletud punktis 5.4.3 osutatud kirjalikes juhistes.

Riikliku õigusakti sisu: Sõidukis olev ohutuskomplekt, millele kõik meeskonnaliikmed ligi pääsevad, peab sisaldama järgmist:

| a) | isoleerivad kaitseprillid; |
| --- | --- |

a)

isoleerivad kaitseprillid;

| b) | hingamisteede kaitsemask; |
| --- | --- |

b)

hingamisteede kaitsemask;

| c) | happekindel kombinesoon või põll; |
| --- | --- |

c)

happekindel kombinesoon või põll;

| d) | sünteeskummist kindad; |
| --- | --- |

d)

sünteeskummist kindad;

| e) | happekindlad saapad või kaitsekingad, ja |
| --- | --- |

e)

happekindlad saapad või kaitsekingad, ja

| f) | destilleeritud veega silmaloputuspudel. |
| --- | --- |

f)

destilleeritud veega silmaloputuspudel.

Algviide riiklikule õigusaktile: Artikel 11 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Märkused: Kuna kogutakse mitmesuguseid ohtlikke aineid, kehtestatakse ADRi punkti 8.1.5 nõuetele lisaks erinõuded kohustusliku kaitsevarustuse kohta.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

SE Rootsi

RO–bi–SE–1

Teema: Ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamisettevõttesse.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 2, 5.2 ja 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Liigitamine, tähistamine ja märgistamine ning nõuded pakendite ehituse ja katsetamise kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Kõnealuses õigusaktis on esitatud lihtsustatud liigitamiskriteeriumid, vähem ranged nõuded pakendite ehituse ja katsetamise kohta ning muudetud tähistamis- ja märgistamisnõuded.

Ohtlikke jäätmeid ei liigitata ADRi kohaselt, vaid need jagatakse eri jäätmerühmadesse. Igasse jäätmerühma liigitatakse ained, mida võib vastavalt ADRile koos pakendada (segapakend).

Igale saadetisele märgitakse ÜRO numbri asemel vastava jäätmerühma kood.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: Kõnealuseid eeskirju võib kasutada üksnes ohtlike jäätmete veoks avalikest jäätmekogumispunktidest ohtlike jäätmete kõrvaldamisettevõtetesse.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–2

Teema: Saatja nimi ja aadress veokirjas.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.

Direktiivi lisa sisu: Veokirjas nõutav üldine teave.

Riikliku õigusakti sisu: Riiklikus õigusaktis sätestatakse, et kui seoses kaubaveoga klientidele tagastatakse tühje puhastamata pakendeid, ei ole vaja märkida saatja nime ja aadressi.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: Tühjad puhastamata pakendid sisaldavad tagastamisel enamasti siiski väikeseid koguseid ohtlikke kaupu.

Erandit kasutavad peamiselt tööstused, tagastades tühjad puhastamata gaasianumad täis anumate vastu.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–3

Teema: Ohtlike kaupade vedu tootmiskoha (-kohtade) vahetus läheduses, sealhulgas transport üldkasutatavatel teedel tootmiskoha (-kohtade) ühest osast teise.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: Ohtlike kaupade veo nõuded üldkasutatavatel teedel.

Riikliku õigusakti sisu: Vedu tootmiskoha (-kohtade) vahetus läheduses, sealhulgas vedu üldkasutatavatel teedel tootmiskoha (-kohtade) ühest osast teise. Erand on seotud pakendite märgistamise, veokirjade, juhitõendite ja 9. osa kohase vastavustunnistusega.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: Ohtlikke kaupu tuleb teatavatel juhtudel viia ettevõtte ühest osast teise, mis asub teisel pool üldkasutatavat teed. Kõnealune veoliik ei ole ohtlike kaupade vedu mööda erateed ning tuleks seetõttu seostada asjakohaste nõuetega. Võrdle: direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõige 14.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–4

Teema: Ametiasutuste kinnipeetud ohtlike kaupade vedu.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: Nõuded ohtlike kaupade autoveo kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Määrustest lubatakse kõrvale kalduda, kui see on põhjendatud töötajate kaitsmise vajadusega, ohuga mahalaadimisel, tõendite esitamisega jne.

Määrustest võib kõrvale kalduda üksnes siis, kui tavalised veotingimused vastavad nõuetekohasele ohutustasemele.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: Kõnesolevaid erandeid võivad kohaldada üksnes ohtlikke kaupu kinni pidanud ametiasutused.

Kõnealune erand on ette nähtud näiteks politsei kinnipeetud kaupade, nagu lõhkeainete ja varastatud omandi kohalikuks veoks. Sedalaadi kaupade puhul on probleemiks, et nende liigituses ei saa kindel olla. Lisaks ei ole need kaubad tihti ADRile vastavalt pakendatud, tähistatud ega märgistatud. Politsei teeb igal aastal mõnisada kõnealust vedu. Salakaubana sissetoodud kange alkohol tuleb vedada kinnipidamise kohast asitõendite hoiustamiskohta ning seejärel selle kõrvaldamiseks sobivasse rajatisse; kusjuures kõnesolevad rajatised võivad teineteisest üsna kaugel asuda. Lubatud on järgmised erandid: a) iga pakend ei pea olema märgistatud ja b) ei pea kasutama heakskiidetud pakendeid. Iga kõnealuseid pakendeid sisaldav kaubaalus tuleb siiski nõuetekohaselt märgistada. Kõik muud nõuded peavad olema täidetud. Igal aastal toimub ligikaudu 20 niisugust vedu.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–5

Teema: Ohtlike kaupade vedu sadamates ja nende vahetus läheduses.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 8.1.2, 8.1.5, 9.1.2.

Direktiivi lisa sisu: Dokumendid, mis peavad veoühikuga kaasas olema; kõik ohtlikke kaupu vedavad veoühikud peavad olema varustatud eriseadmetega; sõiduki vastavustunnistus.

Riikliku õigusakti sisu:

Veoühikuga ei pea dokumente kaasas olema (v.a juhitunnistus).

Veoühik ei pea olema varustatud punktis 8.1.5 määratletud seadmetega.

Vedukitel ei pea olema vastavustunnistust.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: Võrdle: direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõige 14.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–6

Teema: Inspektorite ADR-koolituse tunnistus.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 8.2.1.

Direktiivi lisa sisu: Sõidukijuhid peavad läbima koolituse.

Riikliku õigusakti sisu: Sõidukite iga-aastast tehnoülevaatust läbiviivad inspektorid ei pea osalema peatükis 8.2 osutatud koolitusel ega omama ADR-koolituse tunnistust.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: Teatavatel juhtudel võib tehnoülevaatusele esitatavas sõidukis olla ohtlikku kaupa, näiteks tühje puhastamata paake.

Peatüki 1.3 ja punkti 8.2.3 nõudeid kohaldatakse ka kõnesoleval juhul.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–7

Teema: ÜRO numbritega 1202, 1203 ja 1223 kaupade kohalik turustamine paaksõidukites.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6, 5.4.1.4.1.

Direktiivi lisa sisu: Tühjade puhastamata paakide ja paakkonteinerite kirjeldus peab vastama punktile 5.4.1.1.6. Juhul kui kaubasaajaid on mitu, võib nende nimed ja aadressid märkida muudesse dokumentidesse.

Riikliku õigusakti sisu: Tühjade puhastamata paakide või paakkonteinerite puhul ei ole vaja esitada veokirjas punkti 5.4.1.1.6 kohast kirjeldust, kui laadimiskavasse on asjaomase aine koguseks märgitud „0”. Kaubasaaja nimi ega aadress ei ole üheski sõidukiga kaasas olevas dokumendis nõutav.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–9

Teema: Põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalikud veod.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 5.4, 6.8 ja 9.1.2.

Direktiivi lisa sisu: Veokiri; paakide ehitus; vastavustunnistus.

Riikliku õigusakti sisu: Põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalikel vedudel ei nõuta teatavate eeskirjade järgimist:

| a) | ei nõuta ohtlike kaupade deklaratsiooni; |
| --- | --- |

a)

ei nõuta ohtlike kaupade deklaratsiooni;

| b) | võib jätkata personalihaagistele paigaldatud vanemate paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatükile 6.8, kuid vastab vanematele riiklikele õigusaktidele; |
| --- | --- |

b)

võib jätkata personalihaagistele paigaldatud vanemate paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatükile 6.8, kuid vastab vanematele riiklikele õigusaktidele;

| c) | kohalikeks vedudeks ja teetööde vahetus läheduses võib jätkata ÜRO numbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks ette nähtud vanemate mahutite kasutamist, mis ei vasta peatükkide 6.7 või 6.8 nõuetele ning on või ei ole varustatud tee pindamisseadmetega; |
| --- | --- |

c)

kohalikeks vedudeks ja teetööde vahetus läheduses võib jätkata ÜRO numbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks ette nähtud vanemate mahutite kasutamist, mis ei vasta peatükkide 6.7 või 6.8 nõuetele ning on või ei ole varustatud tee pindamisseadmetega;

| d) | personalihaagiste ja paaksõidukite puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamisseadmetega, ei nõuta vastavustunnistusi. |
| --- | --- |

d)

personalihaagiste ja paaksõidukite puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamisseadmetega, ei nõuta vastavustunnistusi.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: Personalihaagis on teatavat tüüpi haagiselamu tööliste jaoks, millel on meeskonnaruum ja mis on varustatud vastavustunnistuseta paagiga/konteineriga metsatöötraktorite tööks ettenähtud diislikütuse hoidmiseks.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–10

Teema: Lõhkeainete vedu paakides.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 4.1.4.

Direktiivi lisa sisu: Lõhkeaineid võib pakendada üksnes punkti 4.1.4 kohastesse pakenditesse.

Riikliku õigusakti sisu: Pädev riigiasutus annab vastavustunnistuse sõidukitele, mis on ette nähtud lõhkeainete veoks paakides. Paakides on lubatud vedada üksnes määruses loetletud või pädeva asutuse eriloaga lõhkeaineid.

Paaki tangitud lõhkeaineveosega sõiduk tuleb märgistada ja tähistada vastavalt punktidele 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2 ja 5.3.1.4. Ühes veoüksuses võib olla ainult üks ohtlikke kaupu vedav sõiduk.

Algviide riiklikule õigusaktile: Appendix S — Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act and the Swedish regulation SÄIFS 1993:4.

Märkused: Kohaldatakse üksnes riigisiseste vedude suhtes, mis on enamasti kohalikud veod. Kõnealused määrused kehtisid enne Rootsi ühinemist Euroopa Liiduga.

Lõhkeainete vedu paakautodes teostavad üksnes kaks ettevõtet. Lähiajal on kavas üleminek emulsioonlõhkeainetele.

Endine erand nr 84.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–11

Teema: Juhitunnistus.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 8.2.

Direktiivi lisa sisu: Nõuded sõiduki meeskonna väljaõppe kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Juhtide väljaõppeks ei tohi kasutada punktis 8.2.1.1 osutatud sõidukeid.

Algviide riiklikule õigusaktile: Appendix S — Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Märkused: Kohalikud veod.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE–12

Teema: ÜRO numbri 0335 alla kuuluvate ilutulestike vedu.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: B lisa punkt 7.2.4, V2 (1).

Direktiivi lisa sisu: Sätted EX/II ja EX/III sõidukite kasutamise kohta.

Riikliku õigusakti sisu: ÜRO numbri 0335 alla kuuluvate ilutulestike vedamisel kohaldatakse punkti 7.2.4 erisätet V2 (1) üksnes juhul, kui ilutulestike lõhkeainesisaldus kokku on üle 3 000 kg (haagise puhul 4 000 kg), tingimusel et ilutulestikud on ÜRO numbri 0335 alla liigitatud vastavalt ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste neljateistkümnenda muudetud väljaande punktis 2.1.3.5.5 sätestatud ilutulestike liigituse tabelile.

Liigitamiseks on vajalik pädeva asutuse heakskiit. Liigitust kontrollitakse veoühikus.

Algviide riiklikule õigusaktile: Appendix S — Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Märkused: Ilutulestike vedu piirdub igal aastal kahe lühikese ajavahemikuga – aastavahetus ja aprilli lõpp/mai algus. Vedusid saatjatelt terminalidesse saab olemasolevate EX-tunnistusega sõidukitega teha suuremate probleemideta. Ilutulestike vedu terminalidest müügikohtadesse ja müümata koguste tagasivedu terminalidesse on aga raskendatud, kuna EX-tunnistusega sõidukeid ei ole piisavalt. Vedajad ei soovi tunnistuste saamiseks investeeringuid teha, kuna neil ei ole võimalik kulutusi tagasi teenida. Kõnealune olukord ohustab ilutulestikutarnijate püsimajäämist, kuna neil ei ole võimalik tooteid turule viia.

Kõnesoleva erandi kohaselt tuleb uusima võimaliku klassifikatsiooni saamiseks liigitada ilutulestikud ÜRO soovituste üldnimekirja alusel.

Samalaadne erand on ÜRO numbri 0336 alla kuuluvatele ilutulestikele ette nähtud ka ADR 2005 punkti 3.3.1 erisättega 651.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

UK Ühendkuningriik

RO–bi–UK–1

Teema: Üldkasutatavate teede ületamine ohtlikke kaupu vedavate sõidukite poolt (N8).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: Nõuded ohtlike kaupade veo kohta üldkasutatavatel teedel.

Riikliku õigusakti sisu: Ohtlike kaupade autoveo eeskirju ei kohaldata eravalduses oleval tootmisterritooriumil, mida läbib maantee. Kõnealust erandit ei kohaldata klassi 7 „Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002” sätete suhtes.

Algviide riiklikule õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg.3 Schedule 2 (3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Märkused: Sageli tekib olukord, kus kaupu veetakse kahel pool maanteed paiknevate eravalduste vahel. Kõnealune olukord ei kujuta endast ohtlike kaupade vedu mööda üldkasutatavat teed selle tavapärases tähenduses ning selle suhtes ei kohaldata ohtlikke kaupu käsitlevate eeskirjade sätteid.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–UK–2

Teema: Erand keelust, et kohaliku turustamise puhul ei tohi juht ega juhiabi avada ohtlike ainete pakendeid (v.a klassi 7 kuuluvad kaubad) teel kohalikust laost jaemüüja või kasutaja juurde või jaemüüja juurest lõppkasutaja juurde (N11).

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 8.3.3.

Direktiivi lisa sisu: Juht ega juhiabi ei tohi avada ohtlike kaupade pakendeid.

Riikliku õigusakti sisu: Pakendite avamise keeld on kvalifitseeritud tingimusega „v.a juhul, kui veoettevõtja on seda lubanud”.

Algviide riiklikule õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg.12 (3).

Märkused: Kõnesoleva keelu järgimine täht-tähelt lisas esitatud sõnastuses võib tekitada jaekaubanduses tõsiseid probleeme.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RO–bi–UK–3

Teema: Alternatiivsed veosätted puuvaatide kohta, mis sisaldavad ÜRO numbri 3065 alla kuuluvaid aineid III pakendigrupi pakendites.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: 1.4, 4.1, 5.2 ja 5.3.

Direktiivi lisa sisu: Pakendamis- ja märgistusnõuded.

Riikliku õigusakti sisu: Alkohoolseid jooke, mille alkoholi mahuprotsent on 24–70 (III pakendigrupp), lubatakse vedada ÜRO heakskiiduta puuvaatides ohusiltideta, kui laadimise ja sõiduki suhtes kehtivad rangemad nõuded.

Algviide riiklikule õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7 (13) and (14).

Märkused: Tegemist on riikliku aktsiisimaksu alla kuuluvate hinnaliste toodetega, mida veetakse tehasest tolliladudesse riigi maksupitseritega pitseeritud sõidukites. Pakendamis- ja märgistusnõuete leebemaks muutmist on arvesse võetud ohutuse tagamise lisanõuetes.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

---

II LISA

RAUDTEETRANSPORT

II.1.   RID

Alates 1. jaanuarist 2009 kohaldatakse COTIF C liites sisalduvat RIDi lisa.

II.2.   Täiendavad üleminekusätted

| 1. | Liikmesriigid võivad säilitada direktiivi 96/49/EÜ artikli 4 alusel vastu võetud erandid kuni 31. detsembrini 2010 või kuni muudetakse II lisa jaotist II.1, et kajastada kõnealuses artiklis ÜRO soovitusi ohtlike kaupade veo kohta, kui kõnesolev tähtpäev saabub varem. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad säilitada direktiivi 96/49/EÜ artikli 4 alusel vastu võetud erandid kuni 31. detsembrini 2010 või kuni muudetakse II lisa jaotist II.1, et kajastada kõnealuses artiklis ÜRO soovitusi ohtlike kaupade veo kohta, kui kõnesolev tähtpäev saabub varem.

| 2. | Liikmesriigid võivad lubada oma territooriumil kasutada enne 1. juulit 2005 ehitatud 1 520/1 524 mm rööpmevahega vaguneid ja paakvaguneid, mis käesolevale direktiivile ei vasta, kuid mis ehitati SMGSi II lisa või selle liikmesriigi 30. juunil 2005 kehtinud riiklike nõuete kohaselt, tingimusel et kõnealused vagunid vastavad nõutavale ohutustasemele. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad lubada oma territooriumil kasutada enne 1. juulit 2005 ehitatud 1 520/1 524 mm rööpmevahega vaguneid ja paakvaguneid, mis käesolevale direktiivile ei vasta, kuid mis ehitati SMGSi II lisa või selle liikmesriigi 30. juunil 2005 kehtinud riiklike nõuete kohaselt, tingimusel et kõnealused vagunid vastavad nõutavale ohutustasemele.

| 3. | Liikmesriigid võivad lubada oma territooriumil kasutada enne 1. jaanuari 1997 ehitatud paake ja vaguneid, mis käesolevale direktiivile ei vasta, kuid mis on ehitatud 31. detsembril 1996 kehtinud siseriiklike nõuete kohaselt, kui kõnealused paagid ja vagunid vastavad nõutavale ohutustasemele.
  Pärast 1. jaanuari 1997 ehitatud paake ja vaguneid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, kuid mis ehitati nende ehitamise ajal kehtinud direktiivi 96/49/EÜ nõuete kohaselt, võib jätkuvalt kasutada riigisiseseks veoks. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võivad lubada oma territooriumil kasutada enne 1. jaanuari 1997 ehitatud paake ja vaguneid, mis käesolevale direktiivile ei vasta, kuid mis on ehitatud 31. detsembril 1996 kehtinud siseriiklike nõuete kohaselt, kui kõnealused paagid ja vagunid vastavad nõutavale ohutustasemele.

Pärast 1. jaanuari 1997 ehitatud paake ja vaguneid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, kuid mis ehitati nende ehitamise ajal kehtinud direktiivi 96/49/EÜ nõuete kohaselt, võib jätkuvalt kasutada riigisiseseks veoks.

| 4. | Liikmesriigid, kus õhutemperatuur on sageli alla – 20 °C, võivad kehtestada rangemad standardid selliste materjalide töötemperatuurile, mida kasutatakse plastpakendite, paakide ja nende seadmete puhul, mis on ette nähtud nende territooriumil toimuvaks ohtlike kaupade riigisiseseks raudteeveoks, kuni kõnealuste kliimavöötmete asjakohaseid võrdlustemperatuure käsitlevad sätted lisatakse käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid, kus õhutemperatuur on sageli alla – 20 °C, võivad kehtestada rangemad standardid selliste materjalide töötemperatuurile, mida kasutatakse plastpakendite, paakide ja nende seadmete puhul, mis on ette nähtud nende territooriumil toimuvaks ohtlike kaupade riigisiseseks raudteeveoks, kuni kõnealuste kliimavöötmete asjakohaseid võrdlustemperatuure käsitlevad sätted lisatakse käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1.

| 5. | Liikmesriigid võivad säilitada käesolevas direktiivis ettenähtust erinevad riiklikud sätted, mis käsitlevad nende territooriumil toimuvate veeldatud gaaside või veeldatud gaasisegude veo võrdlustemperatuuri, kuni asjaomaste kliimavöötmete võrdlustemperatuuridega seotud sätted lisatakse Euroopa standarditesse ja viited nendele standarditele lisatakse käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid võivad säilitada käesolevas direktiivis ettenähtust erinevad riiklikud sätted, mis käsitlevad nende territooriumil toimuvate veeldatud gaaside või veeldatud gaasisegude veo võrdlustemperatuuri, kuni asjaomaste kliimavöötmete võrdlustemperatuuridega seotud sätted lisatakse Euroopa standarditesse ja viited nendele standarditele lisatakse käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1.

| 6. | Iga liikmesriik võib oma territooriumil registreeritud vagunitega teostatud vedudel käesoleva direktiivi II lisa jaotises II.1 sätestatud ohu identifitseerimisnumbri asemel säilitada 31. detsembril 1996 kehtinud riiklikud sätted hädakoodi või ohukaardi esitusviisi või paigutuse kohta. |
| --- | --- |

6.

Iga liikmesriik võib oma territooriumil registreeritud vagunitega teostatud vedudel käesoleva direktiivi II lisa jaotises II.1 sätestatud ohu identifitseerimisnumbri asemel säilitada 31. detsembril 1996 kehtinud riiklikud sätted hädakoodi või ohukaardi esitusviisi või paigutuse kohta.

| 7. | Prantsusmaa ja Ühendkuningriik võivad La Manche’i väina tunneli kaudu toimuvate vedude suhtes kohaldada käesoleva direktiiviga ettenähtust rangemaid sätteid. |
| --- | --- |

7.

Prantsusmaa ja Ühendkuningriik võivad La Manche’i väina tunneli kaudu toimuvate vedude suhtes kohaldada käesoleva direktiiviga ettenähtust rangemaid sätteid.

| 8. | Liikmesriik võib säilitada ja kehtestada sätteid oma territooriumi suhtes, mis käsitlevad ohtlike kaupade raudteevedu OSJD riikidest ja nendesse riikidesse. Asjaomane liikmesriik tagab asjakohaste meetmete ja kohustustega ohutustaseme, mis on võrdne II lisa jaotises II.1 ettenähtud tasemega.
  Sellistest sätetest teavitatakse komisjoni ning komisjon teavitab sellest omakorda teisi liikmesriike.
  Komisjon hindab kümne aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist käesolevas lõikes osutatud sätete mõju. Komisjon esitab vajadusel asjakohased ettepanekud koos aruandega. |
| --- | --- |

8.

Liikmesriik võib säilitada ja kehtestada sätteid oma territooriumi suhtes, mis käsitlevad ohtlike kaupade raudteevedu OSJD riikidest ja nendesse riikidesse. Asjaomane liikmesriik tagab asjakohaste meetmete ja kohustustega ohutustaseme, mis on võrdne II lisa jaotises II.1 ettenähtud tasemega.

Sellistest sätetest teavitatakse komisjoni ning komisjon teavitab sellest omakorda teisi liikmesriike.

Komisjon hindab kümne aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist käesolevas lõikes osutatud sätete mõju. Komisjon esitab vajadusel asjakohased ettepanekud koos aruandega.

| 9. | Liikmesriigid võivad säilitada riiklikud piirangud dioksiine ja furaane sisaldavate ainete veol, mis kehtivad alates 31. detsembrist 1996. |
| --- | --- |

9.

Liikmesriigid võivad säilitada riiklikud piirangud dioksiine ja furaane sisaldavate ainete veol, mis kehtivad alates 31. detsembrist 1996.

II.3.   Riiklikud erandid

Liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil vastavalt käesoleva direktiivi artikli 6 lõikele 2.

Erandite numeratsioon: RA-a/bi/bii-LR-nr

RA = raudteevedu

a/bi/bii = artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

LR = liikmesriigi tähtlühend

nr = järjekorranumber

Käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti a alusel

DE Saksamaa

RA–a–DE–2

Teema: Kombineeritud pakendite luba.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 4.1.10.4 MP2.

Direktiivi lisa sisu: Kombineeritud pakendite keeld.

Riikliku õigusakti sisu: Klass 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO numbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendigruppi kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Märkused: Loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

FR Prantsusmaa

RA–a–FR–1

Teema: Registreeritud pagasi vedu reisirongides.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 7.7.

Direktiivi lisa sisu: RIDiga hõlmatud materjalid ja esemed, mille vedu on pagasina keelatud.

Riikliku õigusakti sisu: RIDiga hõlmatud materjale ja esemeid, mida võib vedada ekspresspakkidena, lubatakse reisirongides pagasina vedada.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 18.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RA–a–FR–2

Teema: Reisirongides veetavad pakid, mis sisaldavad ohtlikke materjale.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 7.7.

Direktiivi lisa sisu: RIDiga hõlmatud materjalid ja esemed, mida ei tohi vedada käsipagasina.

Riikliku õigusakti sisu: Reisijate isiklikuks või ametialaseks kasutamiseks käsipagasina veetavaid ohtlikke materjale sisaldavaid pakke lubatakse vedada teatavatel tingimustel: kohaldatakse üksnes pakendamist, pakkide tähistamist ja märgistamist käsitlevaid sätteid, mis on osutatud peatükkides 4.1, 5.2 ja 3.4.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 19.

Märkused: Kaasaskantavad gaasimahutid on lubatud hingamishäiretega patsientidele üheks reisiks vajalikus koguses.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RA–a–FR–3

Teema: Vedu raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: Saatekiri peab sisaldama andmeid ohtlike materjalide kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Koormat ei pea deklareerima, kui raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks toimuva veo raames ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 20.2.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RA–a–FR–4

Teema: Teatavate postivagunite vabastamine märgistamise nõudest.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: Kohustus kinnitada hoiatusmärgised vaguni seintele.

Riikliku õigusakti sisu: Märgistada tuleb üksnes postivagunid, milles veetakse üle kolme tonni samasse klassi kuuluvaid materjale (välja arvatud klassid 1, 6.2 ja 7).

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 21.1.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RA–a–FR–5

Teema: Väikekonteinereid vedavate vagunite vabastamine märgistamise nõudest.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: Kohustus kinnitada hoiatusmärgised vaguni seintele.

Riikliku õigusakti sisu: Kui väikekonteineritele kinnitatud märgised on selgelt nähtavad, ei pea vaguneid märgistama.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 21.2.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RA–a–FR–6

Teema: Pakkidega koormatud maanteesõidukeid vedavate vagunite vabastamine märgistamise nõudest.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: Kohustus kinnitada hoiatusmärgised vaguni seintele.

Riikliku õigusakti sisu: Kui maanteesõidukitel on märgised, mis vastavad neis veetavatele pakkidele, ei pea vaguneid märgistama.

Algviide riiklikule õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 21.3.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

SE Rootsi

RA–a–SE–1

Teema: Ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: Ohtlikke kaupu vedavatel raudteevagunitel peavad olema hoiatusmärgised.

Riikliku õigusakti sisu: Ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: RIDis kehtestatakse ekspress-saadetistena käsitatavatele kaupadele koguselised piirangud. Seetõttu on kogused väikesed.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

UK Ühendkuningriik

RA–a–UK–1

Teema: Teatavate madala riskiteguriga radioaktiivsete esemete (näiteks kellad, käekellad, suitsuandurid, kompassid) vedu.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: Enamik RIDi nõuetest.

Direktiivi lisa sisu: klassi 7 materjali veoga seotud nõuded.

Riikliku õigusakti sisu: Täielik erand riiklike õigusaktide sätetest teatavate kaupade puhul, mis sisaldavad piiratud koguses radioaktiivset materjali.

Algviide riiklikule õigusaktile: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Märkused: Kõnesolev erand on lühiajaline meede, mis ei ole enam vajalik, kui RIDisse võetakse üle IAEA eeskirjade vastavad muudatused.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RA–a–UK–2

Teema: Lõhkeainete segaveoste ning lõhkeainete koos muude ohtlike kaupadega vagunites, sõidukites ja konteinerites vedamise piirangute leevendamine (N4/5/6).

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 7.5.2.1 ja 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: Piirangud teatavatele segaveostele.

Riikliku õigusakti sisu: Riiklikud õigusaktid on lõhkeainete segaveoste suhtes vähem ranged tingimusel, et kõnealused veod on ohutult teostatavad.

Algviide riiklikule õigusaktile: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Märkused: Ühendkuningriik soovib lubada mõningaid muudatusi eeskirjades, mis käsitlevad lõhkeainete vedamist koos teiste lõhkeainetega ja lõhkeainete vedamist koos teiste ohtlike kaupadega. Kõikidele variantidele on kehtestatud koguselised piirangud ühe või mitme veose koostisosa osa suhtes ja seda lubatakse vaid tingimusel, et „võetud on kõik teostatavad meetmed selleks, et lõhkeained ei puutuks kaupadega kokku või ei ohustaks kaupu muul viisil, või selleks, et kaubad ei ohustaks lõhkeaineid”.

Ühendkuningriik võib soovida lubada näiteks järgmisi muudatusi:

| 1. | ÜRO numbrite 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ja 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO numbri 1942 alla liigitatavate ohtlike kaupadega. ÜRO numbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnealust ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena. |
| --- | --- |

1.

ÜRO numbrite 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ja 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO numbri 1942 alla liigitatavate ohtlike kaupadega. ÜRO numbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnealust ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena.

| 2. | ÜRO numbrite 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ja 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass või -maht ei ületa 500 kg või liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg. |
| --- | --- |

2.

ÜRO numbrite 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ja 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass või -maht ei ületa 500 kg või liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg.

| 3. | Klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg ja kogumaht 200 l ning lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg ja kogumaht 200 l ning lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg.

| 4. | ÜRO numbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO numbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg. |
| --- | --- |

4.

ÜRO numbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO numbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RA–a–UK–3

Teema: Lubada erinevat maksimumkogust veoüksuse kohta klassi 1 kaupadele, mis kuuluvad punkti 1.1.3.1 tabelis veoliigi 1 ja 2 alla.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 1.1.3.1.

Direktiivi lisa sisu: Veoliigiga seonduvad erandid.

Riikliku õigusakti sisu: Võetakse vastu eeskirjad, mis lubavad teha erandeid lõhkeainete segaveose ja piiratud koguste suhtes.

Algviide riiklikule õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Märkused: Klassi 1 kaupadele lubatakse erinevaid kogusepiiranguid ja segaveose korrutustegureid, mis veoliigi 1 puhul on „50” ja veoliigi 2 puhul „500”. Segaveoste arvutamisel on veoliigi 1 korrutustegur „20” ja veoliigi 2 korrutustegur „2”.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RA–a–UK–4

Teema: RA–a–FR–6 vastuvõtmine.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.3.2.

Direktiivi lisa sisu: Tähistusnõude leevendamine haagistega ühendveo puhul.

Riikliku õigusakti sisu: Tähistusnõuet ei kohaldata juhul, kui sõiduki tähised on selgelt nähtavad.

Algviide riiklikule õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Märkused: Ühendkuningriigis on kõnealune riiklik säte kogu aeg kehtinud.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

Erandid käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

DE Saksamaa

RA–bi–DE–1

Teema: Polüklorobifenüülidega saastunud klassi 9 kuuluvate materjalide puistevedu.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 7.3.1.

Direktiivi lisa sisu: Puistevedu.

Riikliku õigusakti sisu: Luba materjalide puisteveoks sõiduki vedeliku- või tolmukindlalt suletud paak-vahetuskeredes või konteinerites.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 11.

Märkused: Erand 11 kehtib kuni 31. detsembrini 2004; alates 2005. aastast samalaadsed sätted ADRis ja RIDis.

Vt ka mitmepoolne kokkulepe M137.

Loend nr 4*.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

RA–bi–DE–2

Teema: Pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 1–5.

Direktiivi lisa sisu: Liigitamine, pakendamine ja märgistamine.

Riikliku õigusakti sisu: Klassid 2–6.1, 8 ja 9: Ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saatekiri; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Märkused: Loend nr 6*.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

SE Rootsi

RA–bi–SE–1

Teema: Ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamisettevõtetesse.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: 2, 5.2 ja 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Liigitamine, tähistamine ja märgistamine ning nõuded pakendite ehituse ja katsetamise kohta.

Riikliku õigusakti sisu: Kõnealuses õigusaktis on esitatud lihtsustatud liigitamiskriteeriumid, vähem ranged nõuded pakendite ehituse ja katsetamise kohta ning muudetud tähistamis- ja märgistamisnõuded. Ohtlike jäätmeid ei liigitata RIDi kohaselt, vaid need jaotatakse eri jäätmerühmadesse. Igas jäätmerühmas on aineid, mida võib kooskõlas RIDiga koos pakendada (segapakend). ÜRO numbri asemel peavad kõik pakendid olema märgistatud vastava jäätmerühma koodiga.

Algviide riiklikule õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: Kõnealuseid eeskirju võib kasutada üksnes ohtlike jäätmete veoks avalikest jäätmekogumispunktidest ohtlike jäätmete kõrvaldamisettevõtetesse.

Kehtivusaeg: 30. juuni 2015.

---

III LISA

SISEVEETRANSPORT

III.1.   ADN

Alates 1. juulist 2009 kohaldatakse ADNile lisatud eeskirju, samuti ADNi artikli 3 punkte f ja h ning artikli 8 lõikeid 1 ja 3, kusjuures sõna „lepinguosaline” asendatakse vajadusel sõnaga „liikmesriik”.

III.2.   Täiendavad üleminekusätted

| 1. | Liikmesriigid võivad säilitada piirangud dioksiine ja furaane sisaldavate ainete veol, mis kehtivad 30. juunil 2009. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võivad säilitada piirangud dioksiine ja furaane sisaldavate ainete veol, mis kehtivad 30. juunil 2009.

| 2. | III lisa jaotises III.1 (8.1) osutatud sertifikaadid, mis on väljastatud enne artikli 7 lõikes 2 osutatud üleminekuperioodi algust või selle kestel, kehtivad kuni 30. juunini 2016, kui sertifikaadile pole märgitud lühemat kehtivusaega. |
| --- | --- |

2.

III lisa jaotises III.1 (8.1) osutatud sertifikaadid, mis on väljastatud enne artikli 7 lõikes 2 osutatud üleminekuperioodi algust või selle kestel, kehtivad kuni 30. juunini 2016, kui sertifikaadile pole märgitud lühemat kehtivusaega.

III.3.   Riiklikud erandid

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 30.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/60

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2008/761/ÜVJP,

29. september 2008,

millega pikendatakse ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 11. oktoobril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP, (1) et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad isikutele, keda on EJRK poolt avalikult sõjakuritegudes süüdistatud, kuid keda ei peeta EJRK juures vahi all. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 11. oktoobril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP, (1) et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad isikutele, keda on EJRK poolt avalikult sõjakuritegudes süüdistatud, kuid keda ei peeta EJRK juures vahi all.

| (2) | Ühine seisukoht 2004/694/ÜVJP kehtib kuni 10. oktoobrini 2008. |
| --- | --- |

(2)

Ühine seisukoht 2004/694/ÜVJP kehtib kuni 10. oktoobrini 2008.

| (3) | Nõukogu peab vajalikuks pikendada ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP kehtivusaega veel 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu peab vajalikuks pikendada ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP kehtivusaega veel 12 kuu võrra.

| (4) | Ühenduse rakendusmeetmed on esitatud nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, (2) |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse rakendusmeetmed on esitatud nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, (2)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP kehtivusaega pikendatakse kuni 10. oktoobrini 2009.

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. september 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 52.

1

(2)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 14.

2

---

30.9.2008

| 30.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---