# Úradný vestník L 319/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 319 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 576. novembra 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 319

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 576. novembra 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1195/2014 z 29. októbra 2014, ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1196/2014 z 30. októbra 2014, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 o štatistikách Spoločenstva o informačnej spoločnosti (
  1
  ) | 36 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1197/2014 z 5. novembra 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 55 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1195/2014 z 29. októbra 2014, ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1196/2014 z 30. októbra 2014, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 o štatistikách Spoločenstva o informačnej spoločnosti (
  1
  )

1

36

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1197/2014 z 5. novembra 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

55

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k nariadeniu Rady (ES) č. 58/2003 z 19. novembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov spoločenstva ( Ú. v. ES L 11, 16.1.2003 ) (Mimoriadne vydanie Úradného vestníka Európskej únie, kapitola 01/zv.04, s. 235) | 58 |
| | * | Korigendum k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany ( Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013 ) | 58 |

Korigendá

*

Korigendum k nariadeniu Rady (ES) č. 58/2003 z 19. novembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov spoločenstva ( Ú. v. ES L 11, 16.1.2003 ) (Mimoriadne vydanie Úradného vestníka Európskej únie, kapitola 01/zv.04, s. 235)

( Ú. v. ES L 11, 16.1.2003 ) (Mimoriadne vydanie Úradného vestníka Európskej únie, kapitola 01/zv.04, s. 235)

58

*

Korigendum k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany ( Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013 )

( Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013 )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 6.11.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 319/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1195/2014

z 29. októbra 2014,

ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 12,

po porade s členskými štátmi,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Začatie konania

| (1) | Dňa 15. februára 2014 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku (ďalej len „príslušná krajina“) na základe článku 10 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). Korigendum k oznámeniu o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie 4. septembra 2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Dňa 15. februára 2014 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku (ďalej len „príslušná krajina“) na základe článku 10 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). Korigendum k oznámeniu o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie 4. septembra 2014 (3).

| (2) | Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 3. januára 2014 podalo Dánske združenie akvakultúry (Danish Aquaculture Association) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby niektorých pstruhov dúhových v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o subvencovaní niektorých pstruhov dúhových a o značnej spôsobenej ujme, čo Komisia považovala za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania. |
| --- | --- |

(2)

Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 3. januára 2014 podalo Dánske združenie akvakultúry (Danish Aquaculture Association) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby niektorých pstruhov dúhových v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o subvencovaní niektorých pstruhov dúhových a o značnej spôsobenej ujme, čo Komisia považovala za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.

| (3) | V súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila pred začatím konania vláde Turecka (ďalej len „VT“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku údajne spôsobuje výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia prizvala VT na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila pred začatím konania vláde Turecka (ďalej len „VT“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku údajne spôsobuje výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia prizvala VT na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.

| (4) | VT súhlasila s konzultáciami, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Po skončení konzultácií zaslala VT svoje pripomienky. Komisia vzala pripomienky na vedomie. |
| --- | --- |

(4)

VT súhlasila s konzultáciami, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Po skončení konzultácií zaslala VT svoje pripomienky. Komisia vzala pripomienky na vedomie.

2.   Paralelné antidumpingové konanie

| (5) | Dňa 15. februára 2014 Komisia takisto oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4) začatie antidumpingového prešetrovania týkajúceho sa dovozu toho istého výrobku s pôvodom v Turecku do Únie. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 15. februára 2014 Komisia takisto oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (4) začatie antidumpingového prešetrovania týkajúceho sa dovozu toho istého výrobku s pôvodom v Turecku do Únie.

| (6) | Analýzy ujmy vykonávané počas tohto antisubvenčného prešetrovania a súčasne prebiehajúceho antidumpingového prešetrovania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, rovnakých reprezentatívnych výrobcov z Únie a rovnakého obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v ktoromkoľvek z týchto konaní zohľadnili v obidvoch prešetrovaniach. |
| --- | --- |

(6)

Analýzy ujmy vykonávané počas tohto antisubvenčného prešetrovania a súčasne prebiehajúceho antidumpingového prešetrovania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, rovnakých reprezentatívnych výrobcov z Únie a rovnakého obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v ktoromkoľvek z týchto konaní zohľadnili v obidvoch prešetrovaniach.

3.   Zainteresované strany

| (7) | Komisia v oznámení o začatí konania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, používateľov, dovozcov, vyvážajúcich výrobcov v Turecku a turecké orgány, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich začatie prešetrovania dotýka, a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili. |
| --- | --- |

(7)

Komisia v oznámení o začatí konania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, používateľov, dovozcov, vyvážajúcich výrobcov v Turecku a turecké orgány, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich začatie prešetrovania dotýka, a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.

| (8) | Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie zo strany Komisie a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Neboli vznesené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(8)

Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie zo strany Komisie a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Neboli vznesené žiadne pripomienky.

4.   Výber vzorky

| (9) | Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že by v súlade s článkom 27 základného nariadenia mohla vybrať vzorku zainteresovaných strán, najmä výrobcov z Únie, neprepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov v Turecku. |
| --- | --- |

(9)

Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že by v súlade s článkom 27 základného nariadenia mohla vybrať vzorku zainteresovaných strán, najmä výrobcov z Únie, neprepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov v Turecku.

4.1.   Výber vzorky výrobcov z Únie

| (10) | Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že už uskutočnila predbežný výber vzorky výrobcov z Únie. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia a vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie je veľmi rozdrobené a zahŕňa viac ako 700 malých a stredných podnikov (MSP), Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie a dostatočnú zastúpenosť rôznych stupňov a druhov výroby (produkcia živých, čerstvých, mrazených, filetovaných a údených pstruhov). Táto vzorka pozostávala z deviatich výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali podľa údajov uvedených v podnete viac ako 12 % celkovej výroby v Únii. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Komisii neboli v stanovenej lehote doručené žiadne pripomienky a predbežná vzorka bola preto potvrdená. Vzorka je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(10)

Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že už uskutočnila predbežný výber vzorky výrobcov z Únie. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia a vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie je veľmi rozdrobené a zahŕňa viac ako 700 malých a stredných podnikov (MSP), Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie a dostatočnú zastúpenosť rôznych stupňov a druhov výroby (produkcia živých, čerstvých, mrazených, filetovaných a údených pstruhov). Táto vzorka pozostávala z deviatich výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali podľa údajov uvedených v podnete viac ako 12 % celkovej výroby v Únii. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Komisii neboli v stanovenej lehote doručené žiadne pripomienky a predbežná vzorka bola preto potvrdená. Vzorka je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.

4.2.   Výber vzorky dovozcov

| (11) | Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(11)

Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

| (12) | Traja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so svojím zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na nízky počet rozhodla, že výber vzorky nebol potrebný. |
| --- | --- |

(12)

Traja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so svojím zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na nízky počet rozhodla, že výber vzorky nebol potrebný.

4.3.   Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky

| (13) | Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Turecku, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala misiu Tureckej republiky pri Európskej únie, aby identifikovala a/alebo kontaktovala iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní. |
| --- | --- |

(13)

Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Turecku, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala misiu Tureckej republiky pri Európskej únie, aby identifikovala a/alebo kontaktovala iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.

| (14) | Osemnásť skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Celkový deklarovaný objem vývozu niektorých druhov pstruhov dúhových do Únie počas roku 2013, ktorý uskutočnili tieto spoločnosti, predstavuje celý vývoz z Turecka do Únie. |
| --- | --- |

(14)

Osemnásť skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Celkový deklarovaný objem vývozu niektorých druhov pstruhov dúhových do Únie počas roku 2013, ktorý uskutočnili tieto spoločnosti, predstavuje celý vývoz z Turecka do Únie.

| (15) | V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie. Skupiny spoločností zaradené do vzorky predstavujú takmer 64 % deklarovaného vývozného predaja do Únie, pričom sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch. |
| --- | --- |

(15)

V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie. Skupiny spoločností zaradené do vzorky predstavujú takmer 64 % deklarovaného vývozného predaja do Únie, pričom sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch.

| (16) | V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými dotknutými známymi vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s tureckými orgánmi. Jedna spoločnosť vzniesla námietky k výberu spoločností zaradených do vzorky a tvrdila, že by mala byť do vzorky zaradená. Tvrdila, že výlučne vyrába, spracúva a predáva pstruhov (to znamená, že nemá žiadne iné činnosti) a túto činnosť vykonáva od roku 1971, v dôsledku čoho je prvým výrobcom príslušného výrobku v Turecku. Spoločnosť ďalej tvrdila, že má podstatný predajný podiel na domácom trhu a že je najväčším výrobcom v regióne Marmara. |
| --- | --- |

(16)

V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými dotknutými známymi vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s tureckými orgánmi. Jedna spoločnosť vzniesla námietky k výberu spoločností zaradených do vzorky a tvrdila, že by mala byť do vzorky zaradená. Tvrdila, že výlučne vyrába, spracúva a predáva pstruhov (to znamená, že nemá žiadne iné činnosti) a túto činnosť vykonáva od roku 1971, v dôsledku čoho je prvým výrobcom príslušného výrobku v Turecku. Spoločnosť ďalej tvrdila, že má podstatný predajný podiel na domácom trhu a že je najväčším výrobcom v regióne Marmara.

| (17) | Komisia pripomína, že v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia bol výber spoločností zaradených do vzorky vykonaný na základe najväčšieho objemu, s prihliadnutím na počet výrobcov, ktorých bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období. Keďže navrhovaná vzorka predstavuje 64 % vývozu príslušného výrobku do Únie, táto vzorka je reprezentatívna, pokiaľ ide o situáciu tureckého výrobného odvetvia. Okrem toho spoločnosti zaradené do vzorky sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch (z troch zastúpených), čo sa považuje za dostatočné na účely prešetrovania. Preto sa Komisia naďalej domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky zodpovedajú najväčším reprezentatívnym objemom dovozu, ktoré bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období. |
| --- | --- |

(17)

Komisia pripomína, že v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia bol výber spoločností zaradených do vzorky vykonaný na základe najväčšieho objemu, s prihliadnutím na počet výrobcov, ktorých bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období. Keďže navrhovaná vzorka predstavuje 64 % vývozu príslušného výrobku do Únie, táto vzorka je reprezentatívna, pokiaľ ide o situáciu tureckého výrobného odvetvia. Okrem toho spoločnosti zaradené do vzorky sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch (z troch zastúpených), čo sa považuje za dostatočné na účely prešetrovania. Preto sa Komisia naďalej domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky zodpovedajú najväčším reprezentatívnym objemom dovozu, ktoré bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období.

5.   Individuálna kontrola

| (18) | Jedenásť spoločností alebo skupín spoločností požiadalo o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. V tejto fáze prešetrovania Komisia neprijala žiadne rozhodnutie, pokiaľ ide o žiadosti o individuálnu kontrolu. Komisia rozhodne o tom, či sa umožnia individuálne kontroly, v konečnej fáze prešetrovania. |
| --- | --- |

(18)

Jedenásť spoločností alebo skupín spoločností požiadalo o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. V tejto fáze prešetrovania Komisia neprijala žiadne rozhodnutie, pokiaľ ide o žiadosti o individuálnu kontrolu. Komisia rozhodne o tom, či sa umožnia individuálne kontroly, v konečnej fáze prešetrovania.

6.   Odpovede na dotazník

| (19) | Komisia zaslala dotazníky VT, všetkým spoločnostiam z Únie zaradeným do vzorky, trom dovozcom a skupinám vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradeným do vzorky. |
| --- | --- |

(19)

Komisia zaslala dotazníky VT, všetkým spoločnostiam z Únie zaradeným do vzorky, trom dovozcom a skupinám vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradeným do vzorky.

| (20) | Tri spoločnosti v rámci skupiny tureckých vyvážajúcich výrobcov požiadali o výnimku z povinnosti poskytnúť odpoveď na dotazník. Jedna z týchto spoločností tvrdila, že pôsobí najmä v oblasti výroby morony a pagela a vyrába len malý objem príslušného výrobku. Jedna spoločnosť prevádzkuje malý supermarket a príslušný výrobok sa jej týka len okrajovo a jedna spoločnosť bola prepojeným dovozcom, ktorá počas obdobia prešetrovania nepredávala príslušný výrobok vo významnom množstve. Komisia sa rozhodla oslobodiť spoločnosť prevádzkujúcu malý supermarket od povinnosti vyplniť dotazník. Trvala však na svojom stanovisku, že spoločnosť pôsobiaca najmä v oblasti výroby morony a pagela, ako aj prepojený dovozca majú povinnosť vyplniť dotazník, keďže objem výroby (v prípade vyvážajúceho výrobcu) alebo obchodu (v prípade prepojeného dovozcu) boli významné. |
| --- | --- |

(20)

Tri spoločnosti v rámci skupiny tureckých vyvážajúcich výrobcov požiadali o výnimku z povinnosti poskytnúť odpoveď na dotazník. Jedna z týchto spoločností tvrdila, že pôsobí najmä v oblasti výroby morony a pagela a vyrába len malý objem príslušného výrobku. Jedna spoločnosť prevádzkuje malý supermarket a príslušný výrobok sa jej týka len okrajovo a jedna spoločnosť bola prepojeným dovozcom, ktorá počas obdobia prešetrovania nepredávala príslušný výrobok vo významnom množstve. Komisia sa rozhodla oslobodiť spoločnosť prevádzkujúcu malý supermarket od povinnosti vyplniť dotazník. Trvala však na svojom stanovisku, že spoločnosť pôsobiaca najmä v oblasti výroby morony a pagela, ako aj prepojený dovozca majú povinnosť vyplniť dotazník, keďže objem výroby (v prípade vyvážajúceho výrobcu) alebo obchodu (v prípade prepojeného dovozcu) boli významné.

| (21) | Komisii boli doručené odpovede od VT a všetkých ostatných skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, ako aj spoločností, ktoré požiadali o individuálnu kontrolu. |
| --- | --- |

(21)

Komisii boli doručené odpovede od VT a všetkých ostatných skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, ako aj spoločností, ktoré požiadali o individuálnu kontrolu.

7.   Overovacie návštevy

| (22) | Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa podľa článku 26 základného nariadenia vykonali v priestoroch týchto spoločností:






  a) | Výrobcovia z Únie:







  — | Aqualande SAS, Roquefort, Francúzsko |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa podľa článku 26 základného nariadenia vykonali v priestoroch týchto spoločností:

a)

Výrobcovia z Únie:

—

Aqualande SAS, Roquefort, Francúzsko

| — | Danaqua, Grindsted, Dánsko |
| --- | --- |

—

Danaqua, Grindsted, Dánsko

| — | Danforel A/S, Grindsted, Dánsko |
| --- | --- |

—

Danforel A/S, Grindsted, Dánsko

| — | Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Dánsko |
| --- | --- |

—

Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Dánsko

| — | LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko |
| --- | --- |

—

LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko

| — | Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko |
| --- | --- |

—

Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko

| — | Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze – Mylof, Rytel, Poľsko |
| --- | --- |

—

Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze – Mylof, Rytel, Poľsko

| — | Piszolla, S.L., Guadalajara, Španielsko |
| --- | --- |

—

Piszolla, S.L., Guadalajara, Španielsko

| — | Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Taliansko |
| --- | --- |

—

Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Taliansko

| — | Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španielsko |
| --- | --- |

—

Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španielsko

| b) | Vyvážajúci výrobcovia v Turecku







  — | Skupina prepojených spoločností „GMS“, Bodrum, Turecko:






  — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Vyvážajúci výrobcovia v Turecku

—

Skupina prepojených spoločností „GMS“, Bodrum, Turecko:

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști

| — | Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ |
| --- | --- |

—

Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ

| — | Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști

| — | Hakan Komandit Șirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Șirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști

| — | Skupina prepojených spoločností „Kilic“, Bodrum, Turecko:






  — | Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S, |
| --- | --- | --- |

—

Skupina prepojených spoločností „Kilic“, Bodrum, Turecko:

—

Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,

| — | Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ, |
| --- | --- |

—

Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,

| — | KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș, |
| --- | --- |

—

KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,

| — | Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști, |
| --- | --- |

—

Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,

| — | Skupina prepojených spoločností „Özpekler“, Denizli, Turecko:






  — | Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic., |
| --- | --- | --- |

—

Skupina prepojených spoločností „Özpekler“, Denizli, Turecko:

—

Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,

| — | Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti, |
| --- | --- |

—

Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,

| — | Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko |
| --- | --- |

—

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko

| c) | Turecká vláda:







  — | Ministerstvo hospodárstva, Ankara, Turecko |
| --- | --- | --- |

c)

Turecká vláda:

—

Ministerstvo hospodárstva, Ankara, Turecko

| — | Ministerstvo potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat, Ankara, Turecko |
| --- | --- |

—

Ministerstvo potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat, Ankara, Turecko

| d) | Dovozcovia v Únii prepojení s tureckými vývozcami:







  — | Spador S.R.L. („Spador“) |
| --- | --- | --- |

d)

Dovozcovia v Únii prepojení s tureckými vývozcami:

—

Spador S.R.L. („Spador“)

| — | Ternäben Service GmbH („TSG“) |
| --- | --- |

—

Ternäben Service GmbH („TSG“)

| — | Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“) |
| --- | --- |

—

Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)

| e) | Výrobca z Únie (spracovateľ) prepojený s vyvážajúcim výrobcom v Turecku (Ternäben)







  — | Ternäben Spółka z.o.o., Poland („TPL“) |
| --- | --- | --- |

e)

Výrobca z Únie (spracovateľ) prepojený s vyvážajúcim výrobcom v Turecku (Ternäben)

—

Ternäben Spółka z.o.o., Poland („TPL“)

8.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (23) | Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(23)

Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

1.   Príslušný výrobok

| (24) | Príslušným výrobkom sú pstruhy dúhové (Oncorhynchus mykiss):






  — | živé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg alebo |
| --- | --- | --- |

(24)

Príslušným výrobkom sú pstruhy dúhové (Oncorhynchus mykiss):

—

živé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg alebo

| — | čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené:






  — | vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo |
| --- | --- | --- |

—

čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené:

—

vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo

| — | bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo |
| --- | --- |

—

bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo

| — | vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g, |
| --- | --- |

—

vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,

s pôvodom v Turecku, v súčasnosti zatriedené pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (ďalej len „príslušný výrobok“).

| (25) | Ako už bolo uvedené v odôvodnení 1, vymedzenie príslušného výrobku bolo predmetom korigenda. Oprava bola čisto redakčná a nemala dosah na vymedzenie výrobku. |
| --- | --- |

(25)

Ako už bolo uvedené v odôvodnení 1, vymedzenie príslušného výrobku bolo predmetom korigenda. Oprava bola čisto redakčná a nemala dosah na vymedzenie výrobku.

2.   Podobný výrobok

| (26) | Z prešetrovania vyplynulo, že výrobok vyrábaný v Turecku a predávaný na tureckom domácom trhu a/alebo vyvážaný do Únie a výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný v Únii majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, ako aj základné využitie. |
| --- | --- |

(26)

Z prešetrovania vyplynulo, že výrobok vyrábaný v Turecku a predávaný na tureckom domácom trhu a/alebo vyvážaný do Únie a výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný v Únii majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, ako aj základné využitie.

| (27) | Komisia sa preto v tejto fáze rozhodla, že tieto výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(27)

Komisia sa preto v tejto fáze rozhodla, že tieto výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

3.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

| (28) | Niektoré zainteresované strany tvrdili, že údené pstruhy dúhové by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Podľa týchto strán existovali v porovnaní s neúdenými pstruhmi rozdiely vo výrobnom procese, ako aj rozdiely vo fyzikálnych, technických a chemických vlastnostiach. Okrem toho turecké orgány tvrdili, že štruktúra nákladov výrobcov údeného filé sa značne líši od štruktúry nákladov iných výrobcov, z čoho by vyplývalo, že údené a neúdené výrobky nie sú rovnakým výrobkom. Tieto strany navyše poukázali na dve predchádzajúce antidumpingové prešetrovania týkajúce sa obdobných výrobkov (veľkého pstruha dúhového a lososa) uzatvorené v rokoch 2004 (5) a 2005 (6), v prípade ktorých neboli údené výrobky súčasťou vymedzenia príslušného výrobku. Strany sa odvolávali najmä na odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 (7), v ktorom sa uznalo, že proces údenia by zmenil základné vlastnosti daného výrobku. Preto by sa údený pstruh mal vylúčiť z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania. |
| --- | --- |

(28)

Niektoré zainteresované strany tvrdili, že údené pstruhy dúhové by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Podľa týchto strán existovali v porovnaní s neúdenými pstruhmi rozdiely vo výrobnom procese, ako aj rozdiely vo fyzikálnych, technických a chemických vlastnostiach. Okrem toho turecké orgány tvrdili, že štruktúra nákladov výrobcov údeného filé sa značne líši od štruktúry nákladov iných výrobcov, z čoho by vyplývalo, že údené a neúdené výrobky nie sú rovnakým výrobkom. Tieto strany navyše poukázali na dve predchádzajúce antidumpingové prešetrovania týkajúce sa obdobných výrobkov (veľkého pstruha dúhového a lososa) uzatvorené v rokoch 2004 (5) a 2005 (6), v prípade ktorých neboli údené výrobky súčasťou vymedzenia príslušného výrobku. Strany sa odvolávali najmä na odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 (7), v ktorom sa uznalo, že proces údenia by zmenil základné vlastnosti daného výrobku. Preto by sa údený pstruh mal vylúčiť z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania.

| (29) | Prešetrovanie ukázalo, že rôzne úpravy – „živé“, „chladené“, „mrazené“ alebo „údené“ – zahrnuté do vymedzenia príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Všetky pstruhy majú rovnaké, pre ne charakteristické, vlastnosti (chemické, výživové alebo iné), ktoré sa spracovaním nestratili – spracovanie viedlo len k rôznym úpravám, ktoré predstavovali výlučne rôzne spôsoby uchovania rýb pred ich ďalším spracovaním, prípravou, varením alebo spotrebou. Komisia preto dospela k záveru, že konzerváciou údením sa podstatne nemenia základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti výrobku. |
| --- | --- |

(29)

Prešetrovanie ukázalo, že rôzne úpravy – „živé“, „chladené“, „mrazené“ alebo „údené“ – zahrnuté do vymedzenia príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Všetky pstruhy majú rovnaké, pre ne charakteristické, vlastnosti (chemické, výživové alebo iné), ktoré sa spracovaním nestratili – spracovanie viedlo len k rôznym úpravám, ktoré predstavovali výlučne rôzne spôsoby uchovania rýb pred ich ďalším spracovaním, prípravou, varením alebo spotrebou. Komisia preto dospela k záveru, že konzerváciou údením sa podstatne nemenia základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti výrobku.

| (30) | Pokiaľ ide o rozličné výrobné procesy a rôzne nákladové štruktúry, strany nevysvetlili, ako by tieto skutočnosti mohli ovplyvniť záver, že údené a neúdené výrobky sú rovnakým výrobkom. V každom prípade platí, že len samotný prípadný rozdiel vo výrobných procesoch nemá dosah na vymedzenie výrobku. Navyše sa v tomto konkrétnom prípade výrobný proces a štruktúra nákladov údeného filé v skutočnosti výrazne nelíšili od výrobného procesu a nákladovej štruktúry iných úprav pstruhov. Hlavným nákladovým prvkom každej úpravy boli náklady na chov, ktoré v zásade pozostávajú z krmiva (rybej múčky a rybieho oleja), nákladov na energie a nákladov na ikry alebo mladé ryby. Tvrdenia predložené v tejto súvislosti by sa preto mali zamietnuť. |
| --- | --- |

(30)

Pokiaľ ide o rozličné výrobné procesy a rôzne nákladové štruktúry, strany nevysvetlili, ako by tieto skutočnosti mohli ovplyvniť záver, že údené a neúdené výrobky sú rovnakým výrobkom. V každom prípade platí, že len samotný prípadný rozdiel vo výrobných procesoch nemá dosah na vymedzenie výrobku. Navyše sa v tomto konkrétnom prípade výrobný proces a štruktúra nákladov údeného filé v skutočnosti výrazne nelíšili od výrobného procesu a nákladovej štruktúry iných úprav pstruhov. Hlavným nákladovým prvkom každej úpravy boli náklady na chov, ktoré v zásade pozostávajú z krmiva (rybej múčky a rybieho oleja), nákladov na energie a nákladov na ikry alebo mladé ryby. Tvrdenia predložené v tejto súvislosti by sa preto mali zamietnuť.

| (31) | V predchádzajúcich prešetrovaniach, na ktoré odkazovali zainteresované strany, údené výrobky neboli na rozdiel od súčasného prešetrovania zahrnuté do podnetu, ktorý viedol k začatiu konania. Z tohto dôvodu neboli zahrnuté do rozsahu týchto prešetrovaní a preto sa ani neprešetrovali. Odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 reagovalo na tvrdenie jednej zo zainteresovaných strán, aby boli mrazené celé ryby a filé vyňaté z konania. Prešetrovanie však nepreukázalo ani neviedlo ku konkrétnemu záveru, že údené výrobky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Keďže sa v rámci tohto prešetrovania zistilo, že všetky úpravy pstruha majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, mal by sa tento argument zamietnuť. |
| --- | --- |

(31)

V predchádzajúcich prešetrovaniach, na ktoré odkazovali zainteresované strany, údené výrobky neboli na rozdiel od súčasného prešetrovania zahrnuté do podnetu, ktorý viedol k začatiu konania. Z tohto dôvodu neboli zahrnuté do rozsahu týchto prešetrovaní a preto sa ani neprešetrovali. Odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 reagovalo na tvrdenie jednej zo zainteresovaných strán, aby boli mrazené celé ryby a filé vyňaté z konania. Prešetrovanie však nepreukázalo ani neviedlo ku konkrétnemu záveru, že údené výrobky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Keďže sa v rámci tohto prešetrovania zistilo, že všetky úpravy pstruha majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, mal by sa tento argument zamietnuť.

| (32) | Z uvedených dôvodov bolo tvrdenie, že by sa údené výrobky mali vyňať z vymedzenia výrobku, v tejto fáze zamietnuté. |
| --- | --- |

(32)

Z uvedených dôvodov bolo tvrdenie, že by sa údené výrobky mali vyňať z vymedzenia výrobku, v tejto fáze zamietnuté.

C.   SUBVENCIA

1.   Úvod

| (33) | Navrhovateľ tvrdil, že VT subvencuje svoje odvetvie akvakultúry. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o viacerých praktikách subvencovania obsiahnutých v právnych predpisoch, ako aj vo viacerých politických dokumentoch, ktoré tvoria základ pre štátnu podporu odvetvia. |
| --- | --- |

(33)

Navrhovateľ tvrdil, že VT subvencuje svoje odvetvie akvakultúry. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o viacerých praktikách subvencovania obsiahnutých v právnych predpisoch, ako aj vo viacerých politických dokumentoch, ktoré tvoria základ pre štátnu podporu odvetvia.

| (34) | Komisia preskúmala a analyzovala dokumenty poskytnuté v podnete, ako aj ďalšie dokumenty predložené VT a vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas prešetrovania, a zistila, že zo všetkých týchto dokumentov vyplýva, že odvetvie akvakultúry v Tureckej republike je predmetom preferenčného zaobchádzania v mnohých oblastiach. |
| --- | --- |

(34)

Komisia preskúmala a analyzovala dokumenty poskytnuté v podnete, ako aj ďalšie dokumenty predložené VT a vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas prešetrovania, a zistila, že zo všetkých týchto dokumentov vyplýva, že odvetvie akvakultúry v Tureckej republike je predmetom preferenčného zaobchádzania v mnohých oblastiach.

| (35) | Rozhodnutie tureckých orgánov subvencovať konkrétne odvetvie akvakultúry pochádza z roku 2003 a malo za následok, že sa za posledných desať rokov poskytli tureckým výrobcom a vývozcom veľké objemy verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

(35)

Rozhodnutie tureckých orgánov subvencovať konkrétne odvetvie akvakultúry pochádza z roku 2003 a malo za následok, že sa za posledných desať rokov poskytli tureckým výrobcom a vývozcom veľké objemy verejných prostriedkov.

| (36) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 3 a 4, v rámci konzultácií, ktoré medzi VT a Komisiou prebehli pred začatím konania, VT nespochybnila existenciu prešetrovaných schém. |
| --- | --- |

(36)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 3 a 4, v rámci konzultácií, ktoré medzi VT a Komisiou prebehli pred začatím konania, VT nespochybnila existenciu prešetrovaných schém.

2.   Prešetrované schémy

| (37) | Komisia zaslala dotazníky tureckej vláde a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, v ktorých žiadala o informácie o týchto schémach, ktoré údajne zahŕňali poskytovanie subvencií odvetviu akvakultúry:






  — | Štátna podpora investícií v odvetví akvakultúry







  — | oslobodenie od cla |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Komisia zaslala dotazníky tureckej vláde a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, v ktorých žiadala o informácie o týchto schémach, ktoré údajne zahŕňali poskytovanie subvencií odvetviu akvakultúry:

—

Štátna podpora investícií v odvetví akvakultúry

—

oslobodenie od cla

| — | oslobodenie od DPH |
| --- | --- |

—

oslobodenie od DPH

| — | daňová úľava |
| --- | --- |

—

daňová úľava

| — | podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia – (odvody zamestnávateľov) |
| --- | --- |

—

podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia – (odvody zamestnávateľov)

| — | úrokové zvýhodnenie |
| --- | --- |

—

úrokové zvýhodnenie

| — | prideľovanie pozemkov |
| --- | --- |

—

prideľovanie pozemkov

| — | podpora týkajúca sa dane z príjmov |
| --- | --- |

—

podpora týkajúca sa dane z príjmov

| — | podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia – (odvody zamestnancov) |
| --- | --- |

—

podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia – (odvody zamestnancov)

| — | Priame subvencie poskytované výrobcom pstruhov







  — | priame subvencie poskytované chovateľom pstruhov |
| --- | --- | --- |

—

Priame subvencie poskytované výrobcom pstruhov

—

priame subvencie poskytované chovateľom pstruhov

| — | priame subvencie poskytované na ekologickú produkciu pstruhov |
| --- | --- |

—

priame subvencie poskytované na ekologickú produkciu pstruhov

| — | osobitná podpora pre výrobu mladých rýb |
| --- | --- |

—

osobitná podpora pre výrobu mladých rýb

| — | Subvencovanie úverov a poistenia pre výrobcov pstruhov







  — | nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovala banka Ziraat Bankasi |
| --- | --- | --- |

—

Subvencovanie úverov a poistenia pre výrobcov pstruhov

—

nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovala banka Ziraat Bankasi

| — | nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovali poľnohospodárske úverové družstvá |
| --- | --- |

—

nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovali poľnohospodárske úverové družstvá

| — | poľnohospodársky poistný pool a podporné sadzby poistného |
| --- | --- |

—

poľnohospodársky poistný pool a podporné sadzby poistného

| — | Subvencovanie poradenských služieb |
| --- | --- |

—

Subvencovanie poradenských služieb

| — | Subvencovanie rybárskych plavidiel







  — | nákup pohonných hmôt pre rybárske plavidlá (zvýhodnená spotrebná daň na pohonné hmoty pre rybárske plavidlá) |
| --- | --- | --- |

—

Subvencovanie rybárskych plavidiel

—

nákup pohonných hmôt pre rybárske plavidlá (zvýhodnená spotrebná daň na pohonné hmoty pre rybárske plavidlá)

| — | vyradenie rybárskych plavidiel |
| --- | --- |

—

vyradenie rybárskych plavidiel

| — | Iné subvencie a subvenčné programy |
| --- | --- |

—

Iné subvencie a subvenčné programy

3.   Štátna podpora investícií do akvakultúry

3.1.   Úvod

| (38) | VT zaviedla schému podpory pre podniky, ktoré investujú finančné prostriedky v určitých odvetviach a určitých regiónoch vrátane odvetvia akvakultúry. Účelom tejto schémy je:






  — | zvýšiť výrobu a zamestnanosť, |
| --- | --- | --- |

(38)

VT zaviedla schému podpory pre podniky, ktoré investujú finančné prostriedky v určitých odvetviach a určitých regiónoch vrátane odvetvia akvakultúry. Účelom tejto schémy je:

—

zvýšiť výrobu a zamestnanosť,

| — | podporiť veľké investície, ktoré prispievajú k medzinárodnej konkurencieschopnosti, |
| --- | --- |

—

podporiť veľké investície, ktoré prispievajú k medzinárodnej konkurencieschopnosti,

| — | stimulovať priame zahraničné investície, |
| --- | --- |

—

stimulovať priame zahraničné investície,

| — | podporiť investície na ochranu životného prostredia, výskumu a vývoja v súlade s cieľmi uvedenými v rôznych tureckých rozvojových plánoch a ročných programoch, ktoré sú podrobnejšie opísané ďalej v texte. |
| --- | --- |

—

podporiť investície na ochranu životného prostredia, výskumu a vývoja v súlade s cieľmi uvedenými v rôznych tureckých rozvojových plánoch a ročných programoch, ktoré sú podrobnejšie opísané ďalej v texte.

3.2.   Právny základ

| (39) | Právnym základom pre štátnu podporu investícií v odvetví akvakultúry sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2012/3305 (uverejnená 19. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28328) o štátnej podpore investícií a komuniké č. 2012/1 (uverejnené 20. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28329) o vykonávaní vyhlášky o štátnej podpore investícií. |
| --- | --- |

(39)

Právnym základom pre štátnu podporu investícií v odvetví akvakultúry sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2012/3305 (uverejnená 19. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28328) o štátnej podpore investícií a komuniké č. 2012/1 (uverejnené 20. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28329) o vykonávaní vyhlášky o štátnej podpore investícií.

3.3.   Zistenia z prešetrovania

| (40) | Napriek skutočnosti, že právnym základom pre príslušnú schému podpory počas obdobia prešetrovania je turecká vyhláška č. 2012/3305, podobné ustanovenia existovali od roku 2006 a dokonca aj predtým. Táto skutočnosť je relevantná, pretože subvencie spojené s nákupom neobežného majetku, ako sú napr. investičné subvencie, sa môžu zahrnúť do obdobia prešetrovania, aj keď boli poskytnuté pred obdobím prešetrovania. |
| --- | --- |

(40)

Napriek skutočnosti, že právnym základom pre príslušnú schému podpory počas obdobia prešetrovania je turecká vyhláška č. 2012/3305, podobné ustanovenia existovali od roku 2006 a dokonca aj predtým. Táto skutočnosť je relevantná, pretože subvencie spojené s nákupom neobežného majetku, ako sú napr. investičné subvencie, sa môžu zahrnúť do obdobia prešetrovania, aj keď boli poskytnuté pred obdobím prešetrovania.

| (41) | Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia rôznych štátnych schém podpory. Akvakultúrna výroba je v prílohe 2/A vyhlášky č. 2012/3305 výslovne uvedená medzi odvetviami, ktoré môžu využiť stimuly, akými sú napríklad oslobodenie od dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“), oslobodenie od cla, daňová úľava, príspevok na investície, podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnávateľov), prideľovanie pozemkov, podpora úrokovej sadzby, podpora týkajúca sa dane z príjmu a podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov). Intenzita pomoci sa môže líšiť v závislosti od úrovne hospodárskeho rozvoja šiestich regiónov uvedených vo vyhláške č. 2012/3305. |
| --- | --- |

(41)

Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia rôznych štátnych schém podpory. Akvakultúrna výroba je v prílohe 2/A vyhlášky č. 2012/3305 výslovne uvedená medzi odvetviami, ktoré môžu využiť stimuly, akými sú napríklad oslobodenie od dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“), oslobodenie od cla, daňová úľava, príspevok na investície, podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnávateľov), prideľovanie pozemkov, podpora úrokovej sadzby, podpora týkajúca sa dane z príjmu a podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov). Intenzita pomoci sa môže líšiť v závislosti od úrovne hospodárskeho rozvoja šiestich regiónov uvedených vo vyhláške č. 2012/3305.

| (42) | Aj keď sa prešetrovaním potvrdila existencia programov „regionálnych investícií“, žiadna zo spoločností zaradených do vzorky nevyužívala všetky schémy. Na niektoré z nich sa vzťahovalo oslobodenie od DPH a cla, ktoré sa rovnakým spôsobom uplatňuje vo všetkých šiestich regiónoch v Turecku. Keďže však spoločnosti zaradené do vzorky nakúpili stroje a zariadenia od spoločností z EÚ v rámci colnej únie medzi EÚ a Tureckom, clo sa nemuselo zaplatiť. Okrem toho, keďže Turecko uplatňuje DPH na vstupe a výstupe, výhody získané počas obdobia prešetrovania pozostávali iba z časového zisku dvoch mesiacov, t. j. kým spoločnostiam daňové orgány nevrátia ich DPH. Skutočnou výhodou by bol úrok, ktorý by spoločnosti museli zaplatiť komerčnej banke za obdobie, kým im nevrátia zaplatenú DPH. Táto výhoda je zanedbateľná a nebola ďalej analyzovaná. |
| --- | --- |

(42)

Aj keď sa prešetrovaním potvrdila existencia programov „regionálnych investícií“, žiadna zo spoločností zaradených do vzorky nevyužívala všetky schémy. Na niektoré z nich sa vzťahovalo oslobodenie od DPH a cla, ktoré sa rovnakým spôsobom uplatňuje vo všetkých šiestich regiónoch v Turecku. Keďže však spoločnosti zaradené do vzorky nakúpili stroje a zariadenia od spoločností z EÚ v rámci colnej únie medzi EÚ a Tureckom, clo sa nemuselo zaplatiť. Okrem toho, keďže Turecko uplatňuje DPH na vstupe a výstupe, výhody získané počas obdobia prešetrovania pozostávali iba z časového zisku dvoch mesiacov, t. j. kým spoločnostiam daňové orgány nevrátia ich DPH. Skutočnou výhodou by bol úrok, ktorý by spoločnosti museli zaplatiť komerčnej banke za obdobie, kým im nevrátia zaplatenú DPH. Táto výhoda je zanedbateľná a nebola ďalej analyzovaná.

| (43) | Jedna spoločnosť zaradená do vzorky mala výhodu z daňovej úľavy z dôvodu nákupu strojov uskutočneného v rámci uvedenej právnej úpravy štátnej podpory investícií. Namiesto všeobecne uplatniteľnej sadzby dane pre právnické osoby vo výške 20 % zaplatila iba 4 %. |
| --- | --- |

(43)

Jedna spoločnosť zaradená do vzorky mala výhodu z daňovej úľavy z dôvodu nákupu strojov uskutočneného v rámci uvedenej právnej úpravy štátnej podpory investícií. Namiesto všeobecne uplatniteľnej sadzby dane pre právnické osoby vo výške 20 % zaplatila iba 4 %.

| (44) | Tá istá spoločnosť zaradená do vzorky takisto využila program podpory týkajúci sa podpory platieb do systému sociálneho zabezpečenia. Ako držiteľ certifikátu investičnej podpory využívala podporu týkajúcu sa platieb zamestnancov a zamestnávateľov do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov a zamestnávateľov). Po dokončení investície inštitúcia sociálneho zabezpečenia odpustila tejto spoločnosti pre novovytvorené pracovné miesta odvody zamestnávateľov a zamestnancov do systému sociálneho zabezpečenia zodpovedajúce minimálnej mzde. Schému financovalo ministerstvo hospodárstva. |
| --- | --- |

(44)

Tá istá spoločnosť zaradená do vzorky takisto využila program podpory týkajúci sa podpory platieb do systému sociálneho zabezpečenia. Ako držiteľ certifikátu investičnej podpory využívala podporu týkajúcu sa platieb zamestnancov a zamestnávateľov do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov a zamestnávateľov). Po dokončení investície inštitúcia sociálneho zabezpečenia odpustila tejto spoločnosti pre novovytvorené pracovné miesta odvody zamestnávateľov a zamestnancov do systému sociálneho zabezpečenia zodpovedajúce minimálnej mzde. Schému financovalo ministerstvo hospodárstva.

3.4.   Záver

| (45) | Štátna podpora investícií sa predbežne považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, keď má štátna podpora formu daňového stimulu, t. j. keď sa odpustia alebo nevyberú inak splatné vládne príjmy. |
| --- | --- |

(45)

Štátna podpora investícií sa predbežne považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, keď má štátna podpora formu daňového stimulu, t. j. keď sa odpustia alebo nevyberú inak splatné vládne príjmy.

| (46) | Subvencia je špecifická a napadnuteľná, pretože výhoda subvencie sa konkrétne obmedzuje na zoznam hospodárskych odvetví. Prístup k subvencii je navyše obmedzený na určité podniky pôsobiace v určitých odvetviach. Navyše subvencia nespĺňa požiadavky nešpecifickosti podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na počet a kvalitu obmedzení uplatniteľných na určité odvetvia, a to najmä vzhľadom na tie obmedzenia, ktoré obmedzujú subvencovanie na určité druhy podnikov alebo ktoré úplne vylučujú určité odvetvia. |
| --- | --- |

(46)

Subvencia je špecifická a napadnuteľná, pretože výhoda subvencie sa konkrétne obmedzuje na zoznam hospodárskych odvetví. Prístup k subvencii je navyše obmedzený na určité podniky pôsobiace v určitých odvetviach. Navyše subvencia nespĺňa požiadavky nešpecifickosti podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na počet a kvalitu obmedzení uplatniteľných na určité odvetvia, a to najmä vzhľadom na tie obmedzenia, ktoré obmedzujú subvencovanie na určité druhy podnikov alebo ktoré úplne vylučujú určité odvetvia.

| (47) | Akvakultúra je výslovne určené v prílohe 2A nariadenia ako jedna z činností, ktoré môžu využívať tento typ oslobodenia od dane. V prílohe 4 k vyhláške sa uvádza zoznam odvetví, ktoré nemôžu využívať žiadny stimul obsiahnutý v tejto schéme. |
| --- | --- |

(47)

Akvakultúra je výslovne určené v prílohe 2A nariadenia ako jedna z činností, ktoré môžu využívať tento typ oslobodenia od dane. V prílohe 4 k vyhláške sa uvádza zoznam odvetví, ktoré nemôžu využívať žiadny stimul obsiahnutý v tejto schéme.

| (48) | Preto podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa subvencie uvedené v predchádzajúcom texte považujú za finančný príspevok vlády, ktorý prináša výhodu príjemcom. |
| --- | --- |

(48)

Preto podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa subvencie uvedené v predchádzajúcom texte považujú za finančný príspevok vlády, ktorý prináša výhodu príjemcom.

3.5.   Výpočet výšky subvencie

| (49) | Výhody v rámci schém uvedených v predchádzajúcom texte využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(49)

Výhody v rámci schém uvedených v predchádzajúcom texte využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný.

4.   Priame subvencie pre výrobcov pstruhov

4.1.   Úvod

| (50) | Priame subvencie na kg vyrobených pstruhov predstavujú hlavnú subvenčnú schému zvýhodňujúcu príslušný výrobok. Tieto subvencie sa každý rok revidujú v rámci ročného preskúmania poľnohospodárskych subvencií. |
| --- | --- |

(50)

Priame subvencie na kg vyrobených pstruhov predstavujú hlavnú subvenčnú schému zvýhodňujúcu príslušný výrobok. Tieto subvencie sa každý rok revidujú v rámci ročného preskúmania poľnohospodárskych subvencií.

4.2.   Právny základ

| (51) | Právnym základom priamych subvencií sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4463 o poľnohospodárskych subvenciách v roku 2013 zo 7. marca 2013 uverejnená v úradnom vestníku č. 28612 8. apríla 2013 (so spätnou účinnosťou od 1. januára 2013). |
| --- | --- |

(51)

Právnym základom priamych subvencií sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4463 o poľnohospodárskych subvenciách v roku 2013 zo 7. marca 2013 uverejnená v úradnom vestníku č. 28612 8. apríla 2013 (so spätnou účinnosťou od 1. januára 2013).

4.3.   Zistenia prešetrovania

| (52) | Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia priamych subvencií pre produkciu pstruhov. Zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania výška subvencie na kg pstruhov bola stanovená na 0,65 TL/kg v prípade výroby do 250 ton za rok. Polovičná suma (0,325 TL/kg) bola sa poskytovala v prípade výroby v objeme od 251 do 500 ton/rok a v prípade výroby presahujúcej 500 ton sa neposkytovali žiadne subvencie. Subvencia sa poskytovala výrobcom príslušného výrobku s licenciou vydanou ministerstvom potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat. |
| --- | --- |

(52)

Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia priamych subvencií pre produkciu pstruhov. Zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania výška subvencie na kg pstruhov bola stanovená na 0,65 TL/kg v prípade výroby do 250 ton za rok. Polovičná suma (0,325 TL/kg) bola sa poskytovala v prípade výroby v objeme od 251 do 500 ton/rok a v prípade výroby presahujúcej 500 ton sa neposkytovali žiadne subvencie. Subvencia sa poskytovala výrobcom príslušného výrobku s licenciou vydanou ministerstvom potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat.

| (53) | Pred uskutočnením akejkoľvek platby museli byť výrobcovia registrovaní v registračnom systéme pre akvakultúru ministerstva potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat. Na týchto výrobcov sa vzťahujú pravidelné a neohlásené kontrolné návštevy. |
| --- | --- |

(53)

Pred uskutočnením akejkoľvek platby museli byť výrobcovia registrovaní v registračnom systéme pre akvakultúru ministerstva potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat. Na týchto výrobcov sa vzťahujú pravidelné a neohlásené kontrolné návštevy.

| (54) | Tri zo štyroch skupín spoločností zaradených do vzorky využívali počas obdobia prešetrovania priame subvencie, pretože samy chovali pstruhy. Najväčšia skupina, Ternaeben, však pstruhy nechovala, ale kupovala ich (väčšinou živé pstruhy a mrazené celé ryby) od neprepojených chovateľov na ďalšie spracovanie. Preto nedostala žiadne priame subvencie. V dôsledku toho vznikla otázka, či sa výhoda priamych subvencií vzťahovala aj na Ternaeben a ďalšie tri spoločnosti zaradené do tej istej vzorky, ktoré pstruhy nielen chovali, ale ich v určitom množstve aj nakupovali od neprepojených spoločností na ďalšie spracovanie. |
| --- | --- |

(54)

Tri zo štyroch skupín spoločností zaradených do vzorky využívali počas obdobia prešetrovania priame subvencie, pretože samy chovali pstruhy. Najväčšia skupina, Ternaeben, však pstruhy nechovala, ale kupovala ich (väčšinou živé pstruhy a mrazené celé ryby) od neprepojených chovateľov na ďalšie spracovanie. Preto nedostala žiadne priame subvencie. V dôsledku toho vznikla otázka, či sa výhoda priamych subvencií vzťahovala aj na Ternaeben a ďalšie tri spoločnosti zaradené do tej istej vzorky, ktoré pstruhy nielen chovali, ale ich v určitom množstve aj nakupovali od neprepojených spoločností na ďalšie spracovanie.

| (55) | V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje, že príslušný výrobok zahŕňa priamo subvencované suroviny, konkrétne živé pstruhy, ako aj nadväzujúce výrobky (čerstvé, mrazené celé ryby, filé, údené pstruhy). Keďže výroba živých pstruhov dúhových je subvencovaná a prakticky všetci chovatelia pstruhov v Turecku využívali túto schému, všetci výrobcovia príslušného výrobku (t. j. živý pstruh a nadväzujúce výrobky) mali výhodu z tejto schémy priamych subvencií, a to bez ohľadu na to, či sami chovali pstruhov alebo ich nakupovali na účely ďalšieho spracovania. |
| --- | --- |

(55)

V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje, že príslušný výrobok zahŕňa priamo subvencované suroviny, konkrétne živé pstruhy, ako aj nadväzujúce výrobky (čerstvé, mrazené celé ryby, filé, údené pstruhy). Keďže výroba živých pstruhov dúhových je subvencovaná a prakticky všetci chovatelia pstruhov v Turecku využívali túto schému, všetci výrobcovia príslušného výrobku (t. j. živý pstruh a nadväzujúce výrobky) mali výhodu z tejto schémy priamych subvencií, a to bez ohľadu na to, či sami chovali pstruhov alebo ich nakupovali na účely ďalšieho spracovania.

| (56) | Výhodu pre výrobcov príslušného výrobku možno v každom prípade preukázať. V tejto súvislosti Komisia porovnala náklady chovu pstruhov troch spoločností zaradených do vzorky, ktoré samy chovajú pstruhy (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s nákupnou cenou živých alebo chladených rýb od neprepojených dodávateľov. Komisia zistila, že v prípade všetkých troch spoločností bola nákupná cena živých alebo chladených rýb nižšia ako priemerné náklady na chov. |
| --- | --- |

(56)

Výhodu pre výrobcov príslušného výrobku možno v každom prípade preukázať. V tejto súvislosti Komisia porovnala náklady chovu pstruhov troch spoločností zaradených do vzorky, ktoré samy chovajú pstruhy (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s nákupnou cenou živých alebo chladených rýb od neprepojených dodávateľov. Komisia zistila, že v prípade všetkých troch spoločností bola nákupná cena živých alebo chladených rýb nižšia ako priemerné náklady na chov.

| (57) | Pokiaľ ide o skupinu Ternaeben, Komisia porovnala priemerné náklady chovu troch ďalších spoločností zaradených do vzorky (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s individuálnou priemernou nákupnou cenou, za ktorú skupina Ternaeben nakupovala chladené alebo živé ryby. Zistilo sa, že priemerné náklady na chov ostatných troch spoločností zaradených do vzorky boli vyššie, ako priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben. Komisia konštatovala, že priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben zodpovedala cene ostatných spoločností zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(57)

Pokiaľ ide o skupinu Ternaeben, Komisia porovnala priemerné náklady chovu troch ďalších spoločností zaradených do vzorky (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s individuálnou priemernou nákupnou cenou, za ktorú skupina Ternaeben nakupovala chladené alebo živé ryby. Zistilo sa, že priemerné náklady na chov ostatných troch spoločností zaradených do vzorky boli vyššie, ako priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben. Komisia konštatovala, že priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben zodpovedala cene ostatných spoločností zaradených do vzorky.

| (58) | Preto sa Komisia domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky profitovali zo schémy priamych subvencií aj v rozsahu, v akom nakupovali pstruhy od neprepojených spoločností. |
| --- | --- |

(58)

Preto sa Komisia domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky profitovali zo schémy priamych subvencií aj v rozsahu, v akom nakupovali pstruhy od neprepojených spoločností.

| (59) | Podľa navrhovateľa sa mimoriadne podporné platby poskytovali na ekologickú výrobu pstruhov a na jednotku výroby mladých rýb. Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia mimoriadnych podporných platieb na ekologickú výrobu pstruhov. Zistilo sa však, že v Turecku existovala iba jedna spoločnosť s ekologickou výrobou pstruhov, ale táto spoločnosť nedávno zbankrotovala. V dôsledku toho neboli počas obdobia prešetrovania poskytnuté žiadne subvencie na ekologickú výrobu pstruhov. |
| --- | --- |

(59)

Podľa navrhovateľa sa mimoriadne podporné platby poskytovali na ekologickú výrobu pstruhov a na jednotku výroby mladých rýb. Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia mimoriadnych podporných platieb na ekologickú výrobu pstruhov. Zistilo sa však, že v Turecku existovala iba jedna spoločnosť s ekologickou výrobou pstruhov, ale táto spoločnosť nedávno zbankrotovala. V dôsledku toho neboli počas obdobia prešetrovania poskytnuté žiadne subvencie na ekologickú výrobu pstruhov.

| (60) | Okrem toho Komisia zistila, že v roku 2012 existovala osobitná podpora na výrobu mladých rýb, ale od roku 2013 sa od tejto podpory upustilo, keďže úroveň výroby mladých rýb v Turecku už spĺňala potreby trhu. |
| --- | --- |

(60)

Okrem toho Komisia zistila, že v roku 2012 existovala osobitná podpora na výrobu mladých rýb, ale od roku 2013 sa od tejto podpory upustilo, keďže úroveň výroby mladých rýb v Turecku už spĺňala potreby trhu.

4.4.   Záver

| (61) | Na základe zistení prešetrovania Komisia predbežne dospela k záveru, že uvedený verejný príspevok má formu priameho grantu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, a teda sa ním poskytuje priama výhoda tureckým výrobcom podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Ide o poskytovanie „výhody“, pretože priame financovanie (grant) poskytujú verejné orgány bez akýchkoľvek úrokov alebo licenčných poplatkov. Takéto bezplatné finančné prostriedky nie sú zvyčajne dostupné na trhu. |
| --- | --- |

(61)

Na základe zistení prešetrovania Komisia predbežne dospela k záveru, že uvedený verejný príspevok má formu priameho grantu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, a teda sa ním poskytuje priama výhoda tureckým výrobcom podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Ide o poskytovanie „výhody“, pretože priame financovanie (grant) poskytujú verejné orgány bez akýchkoľvek úrokov alebo licenčných poplatkov. Takéto bezplatné finančné prostriedky nie sú zvyčajne dostupné na trhu.

| (62) | Táto schéma priamych subvencií je špecifická a napadnuteľná v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže prístup k subvencii je obmedzený len na určité podniky. V rámci tejto subvenčnej schémy sú výslovne uvedené podniky pôsobiace v oblasti akvakultúry a pstruh je jasne označený ako jeden z druhov, na ktoré sa vzťahuje táto subvenčná schéma. Tento priamy grant je špecifický, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k týmto grantom na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry. |
| --- | --- |

(62)

Táto schéma priamych subvencií je špecifická a napadnuteľná v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže prístup k subvencii je obmedzený len na určité podniky. V rámci tejto subvenčnej schémy sú výslovne uvedené podniky pôsobiace v oblasti akvakultúry a pstruh je jasne označený ako jeden z druhov, na ktoré sa vzťahuje táto subvenčná schéma. Tento priamy grant je špecifický, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k týmto grantom na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry.

4.5.   Výpočet výšky subvencie

| (63) | Celková výhoda pre každú spoločnosť bola vyjadrená ako priemerná výška priamej subvencie získanej počas obdobia prešetrovania na vlastný chov živých rýb a priemerná výška subvencie poskytnutej VT vypočítaná ako podiel celkovej výšky poskytnutých subvencií na nakúpené živé ryby a celkového množstva produkcie pstruhov v Turecku. |
| --- | --- |

(63)

Celková výhoda pre každú spoločnosť bola vyjadrená ako priemerná výška priamej subvencie získanej počas obdobia prešetrovania na vlastný chov živých rýb a priemerná výška subvencie poskytnutej VT vypočítaná ako podiel celkovej výšky poskytnutých subvencií na nakúpené živé ryby a celkového množstva produkcie pstruhov v Turecku.

| (64) | V nasledujúcej tabuľke sa uvádza predbežne stanovená výšky výhody pre vyššie uvedené granty, pričom za výhodu sa považuje suma prijatá v období prešetrovania príslušnými spoločnosťami.






  Priame a nepriame subvencie |
| --- | --- |
| Názov spoločnosti | Subvenčné rozpätie |
| GMS | 7,0 % |
| Kilic | 9,6 % |
| Özpekler | 6,8 % |
| Ternaeben | 9,5 % |

(64)

V nasledujúcej tabuľke sa uvádza predbežne stanovená výšky výhody pre vyššie uvedené granty, pričom za výhodu sa považuje suma prijatá v období prešetrovania príslušnými spoločnosťami.

Priame a nepriame subvencie

Názov spoločnosti

Subvenčné rozpätie

GMS

7,0 %

Kilic

9,6 %

Özpekler

6,8 %

Ternaeben

9,5 %

5.   Subvencované úvery

5.1.   Úvod

| (65) | Niektoré verejné a súkromné subjekty poskytli preferenčné úvery spoločnostiam pôsobiacim v odvetví akvakultúry. Hlavné takéto subjekty sú uvedené nižšie. |
| --- | --- |

(65)

Niektoré verejné a súkromné subjekty poskytli preferenčné úvery spoločnostiam pôsobiacim v odvetví akvakultúry. Hlavné takéto subjekty sú uvedené nižšie.

| (66) | Poľnohospodárske úverové družstvá (ďalej len „PÚD“) sú súkromnoprávnymi subjektmi, ktoré zriadili poľnohospodárski výrobcovia (t. j. fyzické osoby alebo právnické osoby, ktoré sa podieľajú na poľnohospodárskej výrobe) v Turecku s cieľom podporiť svoje finančné potreby v rámci podnikania. |
| --- | --- |

(66)

Poľnohospodárske úverové družstvá (ďalej len „PÚD“) sú súkromnoprávnymi subjektmi, ktoré zriadili poľnohospodárski výrobcovia (t. j. fyzické osoby alebo právnické osoby, ktoré sa podieľajú na poľnohospodárskej výrobe) v Turecku s cieľom podporiť svoje finančné potreby v rámci podnikania.

| (67) | Poľnohospodárska banka Tureckej republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi alebo „Ziraat Bankasi“) je štátom vlastnená banka a verejný orgán, ktorého akcie sú plne vo vlastníctve podsekretariátu štátnej pokladnice. Ako sa uvádza nižšie v odôvodnení 70, banka Ziraat Bankasi poskytuje v rámci vládneho programu, ktorý sa uplatňoval aj počas obdobia prešetrovania, preferenčné úvery pre odvetvie akvakultúry s cieľom podporiť poľnohospodársku výrobu a podnikanie v oblasti poľnohospodárstva. V tejto súvislosti Rada ministrov každoročne určuje trvanie, postupy a zásady programu a štátna pokladnica uhrádza banke Ziraat Bankasi zostávajúce platby úrokov (zodpovedajúce rozdielu medzi komerčnou a zníženou úrokovou sadzbou). Preto sa má ta to, že na banku Ziraat Bankasi bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán. |
| --- | --- |

(67)

Poľnohospodárska banka Tureckej republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi alebo „Ziraat Bankasi“) je štátom vlastnená banka a verejný orgán, ktorého akcie sú plne vo vlastníctve podsekretariátu štátnej pokladnice. Ako sa uvádza nižšie v odôvodnení 70, banka Ziraat Bankasi poskytuje v rámci vládneho programu, ktorý sa uplatňoval aj počas obdobia prešetrovania, preferenčné úvery pre odvetvie akvakultúry s cieľom podporiť poľnohospodársku výrobu a podnikanie v oblasti poľnohospodárstva. V tejto súvislosti Rada ministrov každoročne určuje trvanie, postupy a zásady programu a štátna pokladnica uhrádza banke Ziraat Bankasi zostávajúce platby úrokov (zodpovedajúce rozdielu medzi komerčnou a zníženou úrokovou sadzbou). Preto sa má ta to, že na banku Ziraat Bankasi bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán.

| (68) | Organizácia pre rozvoj malých a stredných podnikov (KOSGEB) je verejný orgán, ktorého úlohou je zvýšiť účasť malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) na hospodárskom a sociálnom rozvoji prostredníctvom poskytovania kvalitných služieb a podpory s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť a podporiť kultúru podnikania. Organizácia KOSGEB spadá do právomoci ministerstva vedy, priemyslu a technológie a je čiastočne nezávislá. |
| --- | --- |

(68)

Organizácia pre rozvoj malých a stredných podnikov (KOSGEB) je verejný orgán, ktorého úlohou je zvýšiť účasť malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) na hospodárskom a sociálnom rozvoji prostredníctvom poskytovania kvalitných služieb a podpory s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť a podporiť kultúru podnikania. Organizácia KOSGEB spadá do právomoci ministerstva vedy, priemyslu a technológie a je čiastočne nezávislá.

| (69) | Türk Eximbank (ďalej len „Eximbanka“) bola zriadená tureckou vládou 21. augusta 1987 vyhláškou č. 87/11914 na základe zákona č. 3332 a je v plnej miere štátom vlastnenou bankou a verejným orgánom pôsobiacim ako hlavný nástroj tureckej vlády na podporu udržateľnej stratégie vývozu Turecka. Vláda poverila Eximbanku podporou zahraničného obchodu a tureckých dodávateľov/investorov pôsobiacich v zahraničí s cieľom zvýšiť vývoz tureckých podnikov a posilniť ich medzinárodnú konkurencieschopnosť. Preto sa má za to, že na Eximbanku bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán. |
| --- | --- |

(69)

Türk Eximbank (ďalej len „Eximbanka“) bola zriadená tureckou vládou 21. augusta 1987 vyhláškou č. 87/11914 na základe zákona č. 3332 a je v plnej miere štátom vlastnenou bankou a verejným orgánom pôsobiacim ako hlavný nástroj tureckej vlády na podporu udržateľnej stratégie vývozu Turecka. Vláda poverila Eximbanku podporou zahraničného obchodu a tureckých dodávateľov/investorov pôsobiacich v zahraničí s cieľom zvýšiť vývoz tureckých podnikov a posilniť ich medzinárodnú konkurencieschopnosť. Preto sa má za to, že na Eximbanku bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán.

5.2.   Právny základ

| (70) | Právnym základom subvencovaných úverov sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4271 zo 16. februára 2013 o predĺžení nízkoúročených investičných úverov a obchodných úverov poskytovaných bankou Ziraat Bankasi a PÚD v roku 2013 (uverejnená v úradnom vestníku č. 28561), turecká vyhláška č. 2010/27612 týkajúca sa úverov s nulovými úrokovými sadzbami pre MSP (uverejnená v úradnom vestníku 15. júna 2010) a turecký zákon č. 3332 o vývozných úveroch Eximbanky, tureckej banky poskytujúcej vývozné úvery [uverejnený 31. marca 1987 v úradnom vestníku č. 19417 (bis)]. |
| --- | --- |

(70)

Právnym základom subvencovaných úverov sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4271 zo 16. februára 2013 o predĺžení nízkoúročených investičných úverov a obchodných úverov poskytovaných bankou Ziraat Bankasi a PÚD v roku 2013 (uverejnená v úradnom vestníku č. 28561), turecká vyhláška č. 2010/27612 týkajúca sa úverov s nulovými úrokovými sadzbami pre MSP (uverejnená v úradnom vestníku 15. júna 2010) a turecký zákon č. 3332 o vývozných úveroch Eximbanky, tureckej banky poskytujúcej vývozné úvery [uverejnený 31. marca 1987 v úradnom vestníku č. 19417 (bis)].

5.3.   Zistenia z prešetrovania

| (71) | Preferenčné úvery poskytované Eximbankou a organizáciou KOSGEB boli prešetrované na základe súvisiacich obvinení uvedených v podnete týkajúcich sa subvencovaných úverov. Prešetrovanie potvrdilo existenciu nízkoúročených úverov. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa však nezistilo, že by mal výhodu z akéhokoľvek úveru poskytnutého PÚD. |
| --- | --- |

(71)

Preferenčné úvery poskytované Eximbankou a organizáciou KOSGEB boli prešetrované na základe súvisiacich obvinení uvedených v podnete týkajúcich sa subvencovaných úverov. Prešetrovanie potvrdilo existenciu nízkoúročených úverov. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa však nezistilo, že by mal výhodu z akéhokoľvek úveru poskytnutého PÚD.

| (72) | Komisia zistila, že jedna spoločnosť zaradená do vzorky získala štyri preferenčné úvery od banky Ziraat Bankasi podľa ustanovení vyhlášky č. 4271/2013. V rámci rozsahu úverov v oblasti akvakultúry banka Ziraat Bankasi rozšírila investičné úvery na nákup strojov a zariadení. Banka navyše ďalej rozšírila prevádzkové úvery s cieľom financovať prevádzkové náklady. |
| --- | --- |

(72)

Komisia zistila, že jedna spoločnosť zaradená do vzorky získala štyri preferenčné úvery od banky Ziraat Bankasi podľa ustanovení vyhlášky č. 4271/2013. V rámci rozsahu úverov v oblasti akvakultúry banka Ziraat Bankasi rozšírila investičné úvery na nákup strojov a zariadení. Banka navyše ďalej rozšírila prevádzkové úvery s cieľom financovať prevádzkové náklady.

| (73) | Okrem preferenčných úverov od banky Ziraat Bankasi jedna zo spoločností zaradených do vzorky využila úver s nulovou úrokovou sadzbou podľa dekrétu č. 2010/27612, na základe ktorého KOSGEB spravuje rôzne programy na podporu MSP. MSP pôsobiace v odvetví akvakultúry sú oprávnené zúčastniť sa týchto podporných programov. |
| --- | --- |

(73)

Okrem preferenčných úverov od banky Ziraat Bankasi jedna zo spoločností zaradených do vzorky využila úver s nulovou úrokovou sadzbou podľa dekrétu č. 2010/27612, na základe ktorého KOSGEB spravuje rôzne programy na podporu MSP. MSP pôsobiace v odvetví akvakultúry sú oprávnené zúčastniť sa týchto podporných programov.

| (74) | Okrem toho sa pri prešetrovaní zistilo, že dve spoločnosti zaradené do vzorky získali dva resp. šesť nízkoúročených úverov od Eximbanky. Zástupcovia Eximbanky potvrdili počas overovacej návštevy, ktorá sa uskutočnila s VT, že Eximbanka poskytuje úvery tureckým vývozcom za lepších podmienok, ako sú podmienky všeobecne dostupné na trhu. |
| --- | --- |

(74)

Okrem toho sa pri prešetrovaní zistilo, že dve spoločnosti zaradené do vzorky získali dva resp. šesť nízkoúročených úverov od Eximbanky. Zástupcovia Eximbanky potvrdili počas overovacej návštevy, ktorá sa uskutočnila s VT, že Eximbanka poskytuje úvery tureckým vývozcom za lepších podmienok, ako sú podmienky všeobecne dostupné na trhu.

5.4.   Záver

| (75) | Uvedené nízkoúročené úvery sa dočasne považujú za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(75)

Uvedené nízkoúročené úvery sa dočasne považujú za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia.

| (76) | Na základe zistení prešetrovania Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá príjemcovi má formu zľavy na úrokových sadzbách úverov uzatvorených na účely akvakutúrnej výroby. Táto schéma, ktorú predstavujú štátom podporované úvery, zvýhodňuje príjemcu úverov, keďže takéto úvery sa poskytujú za finančných podmienok, ktoré neodrážajú trhové podmienky pre úvery s porovnateľnú splatnosťou. Pre tieto úvery platia nižšie úrokové sadzby ako sadzby na trhu. |
| --- | --- |

(76)

Na základe zistení prešetrovania Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá príjemcovi má formu zľavy na úrokových sadzbách úverov uzatvorených na účely akvakutúrnej výroby. Táto schéma, ktorú predstavujú štátom podporované úvery, zvýhodňuje príjemcu úverov, keďže takéto úvery sa poskytujú za finančných podmienok, ktoré neodrážajú trhové podmienky pre úvery s porovnateľnú splatnosťou. Pre tieto úvery platia nižšie úrokové sadzby ako sadzby na trhu.

| (77) | Tieto schémy sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože orgány poskytujúce pomoc alebo právne predpisy, na ktorých základe tieto orgány konajú, výslovne obmedzujú prístup k nim len na určité podniky. |
| --- | --- |

(77)

Tieto schémy sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože orgány poskytujúce pomoc alebo právne predpisy, na ktorých základe tieto orgány konajú, výslovne obmedzujú prístup k nim len na určité podniky.

| (78) | Všetky uvedené úvery sa preto považujú za napadnuteľné subvencie, ktorými sa poskytuje výhoda a ktoré sú špecifické v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(78)

Všetky uvedené úvery sa preto považujú za napadnuteľné subvencie, ktorými sa poskytuje výhoda a ktoré sú špecifické v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.

5.5.   Výpočet výšky subvencie

| (79) | V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda z preferenčných úverov sa má vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by spoločnosti mohli získať na trhu. Ako referenčná hodnota sa použila vážená priemerná úroková sadzba tureckých úverov za obdobie prešetrovania určená pomocou elektronickej platformy obchodovania Bloomberg (WAIRCOMM Index). |
| --- | --- |

(79)

V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda z preferenčných úverov sa má vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by spoločnosti mohli získať na trhu. Ako referenčná hodnota sa použila vážená priemerná úroková sadzba tureckých úverov za obdobie prešetrovania určená pomocou elektronickej platformy obchodovania Bloomberg (WAIRCOMM Index).

| (80) | Výhoda sa pre obdobie prešetrovania vypočítala ako rozdiel medzi skutočne uhradenými úrokmi počas obdobia prešetrovania a úrokom, ktorý by sa uhradil na základe referenčnej hodnoty. |
| --- | --- |

(80)

Výhoda sa pre obdobie prešetrovania vypočítala ako rozdiel medzi skutočne uhradenými úrokmi počas obdobia prešetrovania a úrokom, ktorý by sa uhradil na základe referenčnej hodnoty.

| (81) | Subvenčné rozpätia vypočítané pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na základe tejto metodiky sú:






  Preferenčné úvery |
| --- | --- |
| Názov spoločnosti | Subvenčné rozpätie |
| Kilic | 0,1 % |
| Özpekler | 0,3 % |

(81)

Subvenčné rozpätia vypočítané pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na základe tejto metodiky sú:

Preferenčné úvery

Názov spoločnosti

Subvenčné rozpätie

Kilic

0,1 %

Özpekler

0,3 %

6.   Poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného

6.1.   Úvod

| (82) | Zákon o poistení v poľnohospodárstve a nariadenie o vykonávacích zásadách poľnohospodárskeho poistného poolu stanovujú zámer vlády poskytovať výrobcom pstruhov poistné krytie proti všetkým stratám na zásobách a hospodárskom odlove vzhľadom na mnohé možné choroby, prírodné katastrofy, nehody atď. |
| --- | --- |

(82)

Zákon o poistení v poľnohospodárstve a nariadenie o vykonávacích zásadách poľnohospodárskeho poistného poolu stanovujú zámer vlády poskytovať výrobcom pstruhov poistné krytie proti všetkým stratám na zásobách a hospodárskom odlove vzhľadom na mnohé možné choroby, prírodné katastrofy, nehody atď.

| (83) | Typy poistenia, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool, sú i) poistenie plodín, ii) poistenie skleníkov, iii) poistenie veľkého dobytka, iv) poistenie malého dobytka, v) poistenie hydiny a vi) poistenie v odvetví akvakultúry. |
| --- | --- |

(83)

Typy poistenia, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool, sú i) poistenie plodín, ii) poistenie skleníkov, iii) poistenie veľkého dobytka, iv) poistenie malého dobytka, v) poistenie hydiny a vi) poistenie v odvetví akvakultúry.

6.2.   Právny základ

| (84) | Právnym základom tohto programu je zákon č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a turecká vyhláška č. 2012/4138 z 23. januára 2013 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (uverejnená v úradnom vestníku č. 28537). |
| --- | --- |

(84)

Právnym základom tohto programu je zákon č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a turecká vyhláška č. 2012/4138 z 23. januára 2013 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (uverejnená v úradnom vestníku č. 28537).

6.3.   Zistenia z prešetrovania

| (85) | Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia tejto subvenčnej schémy. Podľa článkov 12 a 13 zákona č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a vyhlášky č. 2012/4138 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (ďalej len „vyhláška č. 2012/4138“), výrobcovia výrobkov akvakultúry môžu využiť podporu poistného podľa článku 1/6 vyhlášky č. 2012/4138. |
| --- | --- |

(85)

Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia tejto subvenčnej schémy. Podľa článkov 12 a 13 zákona č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a vyhlášky č. 2012/4138 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (ďalej len „vyhláška č. 2012/4138“), výrobcovia výrobkov akvakultúry môžu využiť podporu poistného podľa článku 1/6 vyhlášky č. 2012/4138.

| (86) | Spoločnosť, ktorá sa chce podieľať na poľnohospodárskom poistnom poole, predloží návrh poistenia, o ktoré by mala záujem. Poľnohospodársky poistný pool následne vykoná hodnotenie rizík týkajúcich sa spoločnosti a ponúkne jej poistku vrátane výšky poistného. Ak spoločnosť pôsobiaca v odvetví poľnohospodárstva akceptuje ponuku, vláda uhradí polovicu poistného. |
| --- | --- |

(86)

Spoločnosť, ktorá sa chce podieľať na poľnohospodárskom poistnom poole, predloží návrh poistenia, o ktoré by mala záujem. Poľnohospodársky poistný pool následne vykoná hodnotenie rizík týkajúcich sa spoločnosti a ponúkne jej poistku vrátane výšky poistného. Ak spoločnosť pôsobiaca v odvetví poľnohospodárstva akceptuje ponuku, vláda uhradí polovicu poistného.

| (87) | Komisia zistila, že poľnohospodári v Turecku vo všeobecnosti nepoisťujú svoje výrobky. Len jedna zo spoločností zaradených do vzorky využívala v rámci obdobia prešetrovania štátny program podpory poistného (počas 3 mesiacov). Potom prešla ku súkromnému poisťovateľovi. |
| --- | --- |

(87)

Komisia zistila, že poľnohospodári v Turecku vo všeobecnosti nepoisťujú svoje výrobky. Len jedna zo spoločností zaradených do vzorky využívala v rámci obdobia prešetrovania štátny program podpory poistného (počas 3 mesiacov). Potom prešla ku súkromnému poisťovateľovi.

6.4.   Záver

| (88) | Výhody poskytované v rámci tejto schémy majú formu zníženia finančných nákladov vyplývajúcich z poistenia živých akvakultúrnych zvierat. Táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia vo forme priameho grantu vlády pre výrobcov pstruhov a „finančný príspevok“ v zmysle základného nariadenia, pretože príjemca subvencie má výhodu zo zvýhodneného poistného, ktorého výška je výrazne nižšia ako úroveň poistného dostupného na trhu a pokrývajúceho porovnateľné riziká. Prostredníctvom tejto schémy sa poskytuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Výhoda sa rovná rozdielu medzi poistným ponúkaným na základe komerčných poistiek a subvencovaným poistným. |
| --- | --- |

(88)

Výhody poskytované v rámci tejto schémy majú formu zníženia finančných nákladov vyplývajúcich z poistenia živých akvakultúrnych zvierat. Táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia vo forme priameho grantu vlády pre výrobcov pstruhov a „finančný príspevok“ v zmysle základného nariadenia, pretože príjemca subvencie má výhodu zo zvýhodneného poistného, ktorého výška je výrazne nižšia ako úroveň poistného dostupného na trhu a pokrývajúceho porovnateľné riziká. Prostredníctvom tejto schémy sa poskytuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Výhoda sa rovná rozdielu medzi poistným ponúkaným na základe komerčných poistiek a subvencovaným poistným.

| (89) | Táto subvencia je špecifická, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k tomuto grantu na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry, pričom subvencia je výslovne zameraná na riziká, ktorým sú vystavení výrobcovia v odvetví akvakultúry. |
| --- | --- |

(89)

Táto subvencia je špecifická, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k tomuto grantu na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry, pričom subvencia je výslovne zameraná na riziká, ktorým sú vystavení výrobcovia v odvetví akvakultúry.

6.5.   Výpočet výšky subvencie

| (90) | Výhody vyplývajúce z tejto schémy využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(90)

Výhody vyplývajúce z tejto schémy využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný.

6.6.   Subvencovanie poradenských služieb

| (91) | Táto schéma je zameraná na poskytovanie potrebných znalostí a know-how pre výrobcov v odvetví akvakultúry s cieľom modernizovať výrobu, zvýšiť produkciu a zlepšiť efektivitu. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z tejto schémy. |
| --- | --- |

(91)

Táto schéma je zameraná na poskytovanie potrebných znalostí a know-how pre výrobcov v odvetví akvakultúry s cieľom modernizovať výrobu, zvýšiť produkciu a zlepšiť efektivitu. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z tejto schémy.

6.7.   Subvencie na pohonné hmoty a vyradenie rybárskych plavidiel

| (92) | Tieto subvencie sú spojené s nákupom pohonných hmôt pre rybárske plavidlá alebo s vyradením rybárskych plavidiel. Tieto subvenčné platby konkrétne zvýhodňujú rybolovné činnosti. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z týchto subvencií. |
| --- | --- |

(92)

Tieto subvencie sú spojené s nákupom pohonných hmôt pre rybárske plavidlá alebo s vyradením rybárskych plavidiel. Tieto subvenčné platby konkrétne zvýhodňujú rybolovné činnosti. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z týchto subvencií.

6.8.   Záver k subvencovaniu

| (93) | Komisia vypočítala výšku napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia pre prešetrované spoločnosti podľa jednotlivých schém a sčítala tieto hodnoty, aby vypočítala celkovú výšku subvencie pre každú skupinu počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(93)

Komisia vypočítala výšku napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia pre prešetrované spoločnosti podľa jednotlivých schém a sčítala tieto hodnoty, aby vypočítala celkovú výšku subvencie pre každú skupinu počas obdobia prešetrovania.

| (94) | Na výpočet celkových subvenčných rozpätí uvedených ďalej v texte Komisia najskôr vypočítala percentuálny pomer subvencovania, čo je podiel výšky subvencií na celkovom obrate spoločnosti. Toto percentuálne vyjadrenie sa následne použilo na výpočet subvencie poskytnutej na vývoz príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(94)

Na výpočet celkových subvenčných rozpätí uvedených ďalej v texte Komisia najskôr vypočítala percentuálny pomer subvencovania, čo je podiel výšky subvencií na celkovom obrate spoločnosti. Toto percentuálne vyjadrenie sa následne použilo na výpočet subvencie poskytnutej na vývoz príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania.

| (95) | Následne sa vypočítala výška subvencie na ekvivalent celej ryby príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas obdobia prešetrovania a rozpätia, uvedené ďalej v texte, vypočítané ako percento hodnoty CIF (cost, insurance, freight – náklady, poistenie a prepravné) toho istého vývozu na ekvivalent celej ryby. |
| --- | --- |

(95)

Následne sa vypočítala výška subvencie na ekvivalent celej ryby príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas obdobia prešetrovania a rozpätia, uvedené ďalej v texte, vypočítané ako percento hodnoty CIF (cost, insurance, freight – náklady, poistenie a prepravné) toho istého vývozu na ekvivalent celej ryby.

| (96) | Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážené priemerné subvenčného rozpätie. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(96)

Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážené priemerné subvenčného rozpätie. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

| (97) | V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov Komisia stanovila subvenčné rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako pomer z celkového objemu vývozu (podľa dovozných štatistik Eurostatu) z príslušnej krajiny do Únie. |
| --- | --- |

(97)

V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov Komisia stanovila subvenčné rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako pomer z celkového objemu vývozu (podľa dovozných štatistik Eurostatu) z príslušnej krajiny do Únie.

| (98) | Úroveň spolupráce je v tomto prípade vysoká, pretože dovezený objem spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval viac ako 80 % celkového vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Preto sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové subvenčné rozpätie na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie subvenčné rozpätie.






  Názov spoločnosti | Subvenčné rozpätie |
| --- | --- | --- |
| GMS | 7,0 % |
| Kilic | 9,7 % |
| Özpekler | 7,1 % |
| Ternaeben | 9,5 % |
| Vážený priemer vzorky | 8,2 % |
| Subvenčné rozpätie pre celú krajinu | 9,7 % |

(98)

Úroveň spolupráce je v tomto prípade vysoká, pretože dovezený objem spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval viac ako 80 % celkového vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Preto sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové subvenčné rozpätie na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie subvenčné rozpätie.

Názov spoločnosti

Subvenčné rozpätie

GMS

7,0 %

Kilic

9,7 %

Özpekler

7,1 %

Ternaeben

9,5 %

Vážený priemer vzorky

8,2 %

Subvenčné rozpätie pre celú krajinu

9,7 %

D.   UJMA

1.   Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

| (99) | Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania viac ako 700 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 8 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(99)

Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania viac ako 700 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 8 ods. 1 základného nariadenia.

| (100) | Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania sa na základe údajov, ktoré poskytli vnútroštátne a európske združenia výrobcov a jednotlivé spoločností, odhadla na približne 170 miliónov kg „ekvivalentov celých rýb“ (ďalej len „ECR“). Ako sa uvádza v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení deviati výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali viac ako 12 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. |
| --- | --- |

(100)

Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania sa na základe údajov, ktoré poskytli vnútroštátne a európske združenia výrobcov a jednotlivé spoločností, odhadla na približne 170 miliónov kg „ekvivalentov celých rýb“ (ďalej len „ECR“). Ako sa uvádza v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení deviati výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali viac ako 12 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.

2.   Spotreba v Únii

| (101) | Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe odhadovaného celkového objemu predaja výrobcov z Únie na trhu Únie a na základe celkového objemu dovozu, pričom sa vychádzalo z údajov Eurostatu. |
| --- | --- |

(101)

Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe odhadovaného celkového objemu predaja výrobcov z Únie na trhu Únie a na základe celkového objemu dovozu, pričom sa vychádzalo z údajov Eurostatu.

| (102) | Celkový objem predaja výrobcov z Únie sa odhadol podľa odôvodnenia 130. |
| --- | --- |

(102)

Celkový objem predaja výrobcov z Únie sa odhadol podľa odôvodnenia 130.

| (103) | Pokiaľ ide o objem dovozu, Eurostat oznamuje čistú hmotnosť pre 6 rôznych kódov KN – živé, čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené, vo forme celých alebo vypitvaných rýb alebo filé. Čisté hmotnosti boli na účely porovnania prevedené na ECR vydelením dovozeného množstva zaznamenaného Eurostatom koeficientmi prepočtu uvedenými nižšie. Tieto koeficienty prepočtu boli uvedené v podnete a bežne sa používajú v tomto výrobnom odvetví.

  Tabuľka 1


  Koeficienty prepočtu







  Úprava výrobku | Koeficient |
| --- | --- | --- |
| Živé | 1,00 |
| Čerstvé/chladené/mrazené (vypitvané) | 0,85 |
| Filé: Čerstvé/chladené/mrazené | 0,47 |
| Filé: Údené | 0,40 |

(103)

Pokiaľ ide o objem dovozu, Eurostat oznamuje čistú hmotnosť pre 6 rôznych kódov KN – živé, čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené, vo forme celých alebo vypitvaných rýb alebo filé. Čisté hmotnosti boli na účely porovnania prevedené na ECR vydelením dovozeného množstva zaznamenaného Eurostatom koeficientmi prepočtu uvedenými nižšie. Tieto koeficienty prepočtu boli uvedené v podnete a bežne sa používajú v tomto výrobnom odvetví.

Tabuľka 1

Koeficienty prepočtu

Úprava výrobku

Koeficient

Živé

1,00

Čerstvé/chladené/mrazené (vypitvané)

0,85

Filé: Čerstvé/chladené/mrazené

0,47

Filé: Údené

0,40

| (104) | Príslušné číselné znaky KN sa vzťahujú aj na iné druhy pstruhov, ktoré nie sú zahrnuté do rozsahu tohto prešetrovania, ako napríklad Salmo trutta, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita a Oncorhynchus gilae. Prešetrovaním sa však zistilo, že iné druhy ako príslušný výrobok sa nevyrábali v Turecku, alebo sa vyrábali len v zanedbateľných množstvách. Toto zistenie sa opieralo o informácie, ktoré poskytlo turecké výrobné odvetvie Federácii európskych výrobcov v oblasti akvakultúry („FEAP“) a o iné verejné zdroje informácií (8), ktoré boli v prípade možnosti krížovo overené s príslušnými oficiálnymi tureckými štatistickými údajmi. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že štatistické údaje Eurostatu poskytovali dostatočne spoľahlivé a úplné údaje o dovoze. |
| --- | --- |

(104)

Príslušné číselné znaky KN sa vzťahujú aj na iné druhy pstruhov, ktoré nie sú zahrnuté do rozsahu tohto prešetrovania, ako napríklad Salmo trutta, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita a Oncorhynchus gilae. Prešetrovaním sa však zistilo, že iné druhy ako príslušný výrobok sa nevyrábali v Turecku, alebo sa vyrábali len v zanedbateľných množstvách. Toto zistenie sa opieralo o informácie, ktoré poskytlo turecké výrobné odvetvie Federácii európskych výrobcov v oblasti akvakultúry („FEAP“) a o iné verejné zdroje informácií (8), ktoré boli v prípade možnosti krížovo overené s príslušnými oficiálnymi tureckými štatistickými údajmi. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že štatistické údaje Eurostatu poskytovali dostatočne spoľahlivé a úplné údaje o dovoze.

| (105) | Podľa zistení bola spotreba v Únii stabilná od roku 2010 do roku 2011. Medzi rokom 2011 a 2012 sa znížila o 5 % a od roku 2012 do obdobia prešetrovania ďalej klesla o 7 %. Počas posudzovaného obdobia sa spotreba celkovo znížila o 12 %.

  Tabuľka 2


  Spotreba v Únii (v ECR) | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba v Únii | 183 399 382 | 183 932 215 | 173 599 493 | 162 108 475 |
| Index | 100 | 100 | 95 | 88 |
| Zdroj: FEAP, Eurostat. |

(105)

Podľa zistení bola spotreba v Únii stabilná od roku 2010 do roku 2011. Medzi rokom 2011 a 2012 sa znížila o 5 % a od roku 2012 do obdobia prešetrovania ďalej klesla o 7 %. Počas posudzovaného obdobia sa spotreba celkovo znížila o 12 %.

Tabuľka 2

Spotreba v Únii (v ECR)

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Celková spotreba v Únii

183 399 382

183 932 215

173 599 493

162 108 475

Index

100

100

95

88

Zdroj: FEAP, Eurostat.

3.   Dovoz z príslušnej krajiny

3.1.   Objem a trhový podiel dovozu z príslušnej krajiny

| (106) | Ako sa uvádza v odôvodnení 103, Komisia stanovila objem dovozu, vyjadrený v kg ECR, na základe údajov Eurostatu. Trhový podiel dovozu bol stanovený na základe objemu dovozu z Turecka a celkovej spotreby v Únii. |
| --- | --- |

(106)

Ako sa uvádza v odôvodnení 103, Komisia stanovila objem dovozu, vyjadrený v kg ECR, na základe údajov Eurostatu. Trhový podiel dovozu bol stanovený na základe objemu dovozu z Turecka a celkovej spotreby v Únii.

| (107) | Dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

  Tabuľka 3


  Objem dovozu (kg ECR) a trhový podiel | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Turecka (v kg ECR) | 15 664 502 | 21 510 620 | 22 113 656 | 27 008 376 |
| Index | 100 | 137 | 141 | 172 |
| Trhový podiel | 9 % | 12 % | 13 % | 17 % |
| Index | 100 | 137 | 149 | 195 |
| Zdroj: Eurostat. |

(107)

Dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:

Tabuľka 3

Objem dovozu (kg ECR) a trhový podiel

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Objem dovozu z Turecka (v kg ECR)

15 664 502

21 510 620

22 113 656

27 008 376

Index

100

137

141

172

Trhový podiel

9 %

12 %

13 %

17 %

Index

100

137

149

195

Zdroj: Eurostat.

| (108) | Napriek poklesu spotreby objem dovozu príslušného výrobku do Únie počas posudzovaného obdobia neustále rástol a celkovo sa zvýšil o 72 %. To viedlo ku zvýšeniu korešpondujúceho trhového podielu z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania (t. j. zvýšenie o 8 percentuálnych bodov alebo o 95 % počas posudzovaného obdobia). |
| --- | --- |

(108)

Napriek poklesu spotreby objem dovozu príslušného výrobku do Únie počas posudzovaného obdobia neustále rástol a celkovo sa zvýšil o 72 %. To viedlo ku zvýšeniu korešpondujúceho trhového podielu z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania (t. j. zvýšenie o 8 percentuálnych bodov alebo o 95 % počas posudzovaného obdobia).

3.2.   Ceny dovozu z príslušnej krajiny a cenové podhodnotenie

| (109) | Komisia stanovila priemerné ceny dovozu na základe údajov Eurostatu vydelením celkového objemu dovozu z Turecka vyjadreného v kg ECR celkovou hodnotou tohto dovozu. Cenové podhodnotenie dovozu sa stanovilo na základe údajov vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(109)

Komisia stanovila priemerné ceny dovozu na základe údajov Eurostatu vydelením celkového objemu dovozu z Turecka vyjadreného v kg ECR celkovou hodnotou tohto dovozu. Cenové podhodnotenie dovozu sa stanovilo na základe údajov vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

| (110) | Priemerná dovozná cena z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

  Tabuľka 4


  Dovozné ceny (EUR/kg ECR) | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 2,63 | 2,78 | 2,83 | 2,75 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 105 |
| Zdroj: Eurostat. |

(110)

Priemerná dovozná cena z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:

Tabuľka 4

Dovozné ceny (EUR/kg ECR)

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Turecko

2,63

2,78

2,83

2,75

Index

100

106

108

105

Zdroj: Eurostat.

| (111) | Priemerná dovozná cena príslušného výrobku vzrástla o 8 % medzi rokmi 2010 a 2012 a následne sa znížila o 3 % medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania. Celkovo sa priemerná dovozná cena počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %. |
| --- | --- |

(111)

Priemerná dovozná cena príslušného výrobku vzrástla o 8 % medzi rokmi 2010 a 2012 a následne sa znížila o 3 % medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania. Celkovo sa priemerná dovozná cena počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %.

| (112) | Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala: a) vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov od výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu; s b) príslušnými váženými priemernými cenami jednotlivých druhov výrobkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovenými na základe cien CIF (náklady, poistenie, prepravné). |
| --- | --- |

(112)

Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala: a) vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov od výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu; s b) príslušnými váženými priemernými cenami jednotlivých druhov výrobkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovenými na základe cien CIF (náklady, poistenie, prepravné).

| (113) | Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre jednotlivé druhy pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Z porovnania vyplynulo, že dovoz z príslušnej krajiny vykazuje na trhu Únie vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia v rozmedzí 5 % až 18 %. |
| --- | --- |

(113)

Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre jednotlivé druhy pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Z porovnania vyplynulo, že dovoz z príslušnej krajiny vykazuje na trhu Únie vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia v rozmedzí 5 % až 18 %.

| (114) | Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky tvrdil, že Komisia mala riadne zohľadniť všetky rozdiely v úrovni obchodovania. Z prešetrovania však vyplynulo, že medzi výrobcami z Únie zaradenými do vzorky a vyvážajúcimi výrobcami z Turecka neexistovali rozdiely v úrovni obchodovania. Tento argument by sa preto mal zamietnuť. |
| --- | --- |

(114)

Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky tvrdil, že Komisia mala riadne zohľadniť všetky rozdiely v úrovni obchodovania. Z prešetrovania však vyplynulo, že medzi výrobcami z Únie zaradenými do vzorky a vyvážajúcimi výrobcami z Turecka neexistovali rozdiely v úrovni obchodovania. Tento argument by sa preto mal zamietnuť.

| (115) | Egejské združenie vývozcov (zastupujúce tureckých vývozcov) a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že výrobné odvetvie Únie sa zameralo hlavne na ekologickú výrobu pstruhov a výrobu ružových pstruhov, ktoré majú v porovnaní s pstruhmi vyvezenými z Turecka výraznú cenovú prirážku. Preto tvrdili, že ceny nie sú porovnateľné. Ako sa však uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. V dôsledku toho sa riadne zohľadnili akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku. |
| --- | --- |

(115)

Egejské združenie vývozcov (zastupujúce tureckých vývozcov) a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že výrobné odvetvie Únie sa zameralo hlavne na ekologickú výrobu pstruhov a výrobu ružových pstruhov, ktoré majú v porovnaní s pstruhmi vyvezenými z Turecka výraznú cenovú prirážku. Preto tvrdili, že ceny nie sú porovnateľné. Ako sa však uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. V dôsledku toho sa riadne zohľadnili akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku.

| (116) | Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie používalo odlišné výrobné procesy, ktoré mali za následok odlišné optické a senzorické vlastností a rozdiely v trvanlivosti. Tvrdilo sa, že pstruhy vyrábané výrobným odvetvím Únie mali odlišné váhové rozpätia v porovnaní so pstruhmi vyrábanými v Turecku. Všetky tieto okolnosti mali údajne vplyv na porovnanie cien a mali by sa preto vziať do úvahy. Nebol však poskytnutý žiadny dôkaz na podporu týchto tvrdení a ani dôkazy získané počas prešetrovania nepodporili tieto tvrdenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. Akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku sa riadne zohľadnili. |
| --- | --- |

(116)

Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie používalo odlišné výrobné procesy, ktoré mali za následok odlišné optické a senzorické vlastností a rozdiely v trvanlivosti. Tvrdilo sa, že pstruhy vyrábané výrobným odvetvím Únie mali odlišné váhové rozpätia v porovnaní so pstruhmi vyrábanými v Turecku. Všetky tieto okolnosti mali údajne vplyv na porovnanie cien a mali by sa preto vziať do úvahy. Nebol však poskytnutý žiadny dôkaz na podporu týchto tvrdení a ani dôkazy získané počas prešetrovania nepodporili tieto tvrdenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. Akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku sa riadne zohľadnili.

| (117) | Preto by sa tvrdenia predložené v tejto súvislosti mali zamietnuť. |
| --- | --- |

(117)

Preto by sa tvrdenia predložené v tejto súvislosti mali zamietnuť.

4.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

4.1.   Všeobecné poznámky

| (118) | V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie dosahu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(118)

V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie dosahu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

| (119) | Ako sa uvádza v odôvodnení 10, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(119)

Ako sa uvádza v odôvodnení 10, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (120) | Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré boli uvedené v podnete, popr. ktoré poskytli federácia FEAP a Eurostat. Údaje týkajúce sa všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z odpovedí na dotazník, ktoré zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(120)

Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré boli uvedené v podnete, popr. ktoré poskytli federácia FEAP a Eurostat. Údaje týkajúce sa všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z odpovedí na dotazník, ktoré zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.

| (121) | Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť, produktivita a veľkosť subvenčného rozpätia. |
| --- | --- |

(121)

Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť, produktivita a veľkosť subvenčného rozpätia.

| (122) | Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, rentabilita, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál. |
| --- | --- |

(122)

Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, rentabilita, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.

4.2.   Makroekonomické ukazovatele

4.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

| (123) | Údaje týkajúce sa objemu výroby výrobného odvetvia Únie boli získané od federácie FEAP a navrhovateľa. Údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé ryby odlovené v každom členskom štáte. Keďže údaje federácie FEAP pokrývali len určitú časť obdobia prešetrovania, boli doplnené na základe odhadov navrhovateľa. Keďže údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé odlovené ryby a keďže sa malo zabrániť dvojitému započítaniu, podiel dovozu zo všetkých zdrojov určeného na opätovné spracovanie (približne 20 % celkového objemu dovozu, s výnimkou úpravy „údený“, na základe informácií, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky vo svojich odpovediach na dotazník) bol pridaný k výrobe živých rýb v EÚ. |
| --- | --- |

(123)

Údaje týkajúce sa objemu výroby výrobného odvetvia Únie boli získané od federácie FEAP a navrhovateľa. Údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé ryby odlovené v každom členskom štáte. Keďže údaje federácie FEAP pokrývali len určitú časť obdobia prešetrovania, boli doplnené na základe odhadov navrhovateľa. Keďže údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé odlovené ryby a keďže sa malo zabrániť dvojitému započítaniu, podiel dovozu zo všetkých zdrojov určeného na opätovné spracovanie (približne 20 % celkového objemu dovozu, s výnimkou úpravy „údený“, na základe informácií, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky vo svojich odpovediach na dotazník) bol pridaný k výrobe živých rýb v EÚ.

| (124) | Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 5


  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v kg ECR) | 168 291 314 | 161 896 836 | 151 960 522 | 136 950 842 |
| Index | 100 | 96 | 90 | 81 |
| Výrobná kapacita (v kg ECR) | 220 309 323 | 215 689 275 | 209 607 237 | 183 616 771 |
| Index | 100 | 98 | 95 | 83 |
| Miera využitia kapacít | 76 % | 75 % | 72 % | 75 % |
| Index | 100 | 98 | 95 | 98 |
| Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky a vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, Eurostat. |

(124)

Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 5

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Objem výroby (v kg ECR)

168 291 314

161 896 836

151 960 522

136 950 842

Index

100

96

90

81

Výrobná kapacita (v kg ECR)

220 309 323

215 689 275

209 607 237

183 616 771

Index

100

98

95

83

Miera využitia kapacít

76 %

75 %

72 %

75 %

Index

100

98

95

98

Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky a vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, Eurostat.

| (125) | Počas posudzovaného obdobia sa výroba každý rok znižovala. V období prešetrovania sa výroba v porovnaní s rokom 2010 znížila o 19 %. Tento pokles bol výraznejší ako pokles spotreby počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(125)

Počas posudzovaného obdobia sa výroba každý rok znižovala. V období prešetrovania sa výroba v porovnaní s rokom 2010 znížila o 19 %. Tento pokles bol výraznejší ako pokles spotreby počas posudzovaného obdobia.

| (126) | Výrobná kapacita sa odhadla vydelením objemu výroby mierou využitia kapacít výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(126)

Výrobná kapacita sa odhadla vydelením objemu výroby mierou využitia kapacít výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (127) | Počas posudzovaného obdobia sa výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie znížila o 17 %. Zo zistení prešetrovania vyplýva, že viacero výrobcov z Únie zatvorilo svoje výrobné prevádzky počas posudzovaného obdobia, čím sa znížila celková výrobná kapacita Únie. |
| --- | --- |

(127)

Počas posudzovaného obdobia sa výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie znížila o 17 %. Zo zistení prešetrovania vyplýva, že viacero výrobcov z Únie zatvorilo svoje výrobné prevádzky počas posudzovaného obdobia, čím sa znížila celková výrobná kapacita Únie.

| (128) | Miera využitia kapacít výrobcov z Únie bola približne 75 % počas posudzovaného obdobia, pričom medzi rokom 2010 a koncom obdobia prešetrovania klesla o 1 percentuálny bod. |
| --- | --- |

(128)

Miera využitia kapacít výrobcov z Únie bola približne 75 % počas posudzovaného obdobia, pričom medzi rokom 2010 a koncom obdobia prešetrovania klesla o 1 percentuálny bod.

4.2.2.   Objem predaja a trhový podiel

| (129) | Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 6


  Objem predaja a trhový podiel | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja na trhu Únie (kg ECR) | 163 321 913 | 156 440 124 | 146 677 898 | 130 729 993 |
| Index | 100 | 96 | 90 | 80 |
| Trhový podiel | 89 % | 85 % | 84 % | 81 % |
| Index | 100 | 96 | 95 | 91 |
| Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky, Eurostat. |

(129)

Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 6

Objem predaja a trhový podiel

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Objem predaja na trhu Únie (kg ECR)

163 321 913

156 440 124

146 677 898

130 729 993

Index

100

96

90

80

Trhový podiel

89 %

85 %

84 %

81 %

Index

100

96

95

91

Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky, Eurostat.

| (130) | Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa stanovil odpočítaním vývozného predaja výrobného odvetvia Únie od celkového objemu výroby (ako sa uvádza v odôvodnení 123). |
| --- | --- |

(130)

Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa stanovil odpočítaním vývozného predaja výrobného odvetvia Únie od celkového objemu výroby (ako sa uvádza v odôvodnení 123).

| (131) | Objem vývozného predaja bol určený na základe údajov Eurostatu a prevedený na kg ECR. Iné druhy pstruhov prípadne zaradené do kódov KN boli považované za zanedbateľné, pretože neboli vyrobené v Únii alebo boli vyrobené iba vo veľmi malých množstvách. Preto sa usúdilo, že Eurostat poskytol dostatočne spoľahlivé údaje o vývoze pstruha dúhového počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(131)

Objem vývozného predaja bol určený na základe údajov Eurostatu a prevedený na kg ECR. Iné druhy pstruhov prípadne zaradené do kódov KN boli považované za zanedbateľné, pretože neboli vyrobené v Únii alebo boli vyrobené iba vo veľmi malých množstvách. Preto sa usúdilo, že Eurostat poskytol dostatočne spoľahlivé údaje o vývoze pstruha dúhového počas posudzovaného obdobia.

| (132) | Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania objem predaja výrobného odvetvia Únie konštante klesal a celkovo počas posudzovaného obdobia klesol o 20 %. Tento negatívny trend bol výraznejší ako pokles v celkovej spotrebe v tom istom období, ktorý je opísaný v odôvodnení 105. |
| --- | --- |

(132)

Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania objem predaja výrobného odvetvia Únie konštante klesal a celkovo počas posudzovaného obdobia klesol o 20 %. Tento negatívny trend bol výraznejší ako pokles v celkovej spotrebe v tom istom období, ktorý je opísaný v odôvodnení 105.

| (133) | V dôsledku toho sa trhový podiel výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia znižoval a celkovo v tomto období klesol o 8 percentuálnych bodov. Ako sa uvádza v odôvodnení 108, za rovnaké obdobie sa dovoz z Turecka zvýšil o 72 % a zodpovedajúci podiel na trhu vzrástol o 8 percentuálnych bodov, čo zodpovedá strate trhového podielu výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(133)

V dôsledku toho sa trhový podiel výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia znižoval a celkovo v tomto období klesol o 8 percentuálnych bodov. Ako sa uvádza v odôvodnení 108, za rovnaké obdobie sa dovoz z Turecka zvýšil o 72 % a zodpovedajúci podiel na trhu vzrástol o 8 percentuálnych bodov, čo zodpovedá strate trhového podielu výrobného odvetvia Únie.

4.2.3.   Rast

| (134) | Od roku 2011 do konca obdobia prešetrovania spotreba v Únii klesala. Napriek poklesu dopytu na trhu v Únii sa dovoz z Turecka takmer zdvojnásobil, čo malo za následok nárast trhového podielu počas posudzovaného obdobia. Výrobné odvetvie Únie teda stratilo časť svojho trhového podielu, zatiaľ čo podiel príslušného dovozu na zmenšujúcom sa trhu Únie narástol. V rovnakom čase objem výroby výrobného odvetvia Únie klesol viac ako sa zmenšil trh, zatiaľ čo objem tureckého dovozu vzrástol tak v absolútnom, ako aj v relatívnom vyjadrení. |
| --- | --- |

(134)

Od roku 2011 do konca obdobia prešetrovania spotreba v Únii klesala. Napriek poklesu dopytu na trhu v Únii sa dovoz z Turecka takmer zdvojnásobil, čo malo za následok nárast trhového podielu počas posudzovaného obdobia. Výrobné odvetvie Únie teda stratilo časť svojho trhového podielu, zatiaľ čo podiel príslušného dovozu na zmenšujúcom sa trhu Únie narástol. V rovnakom čase objem výroby výrobného odvetvia Únie klesol viac ako sa zmenšil trh, zatiaľ čo objem tureckého dovozu vzrástol tak v absolútnom, ako aj v relatívnom vyjadrení.

4.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

| (135) | Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 7


  Zamestnanosť a produktivita | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 3 692 | 3 413 | 3 144 | 2 862 |
| Index | 100 | 92 | 85 | 78 |
| Produktivita (v kg ECR na zamestnanca) | 45 578 | 47 431 | 48 332 | 47 847 |
| Index | 100 | 104 | 106 | 105 |
| Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |

(135)

Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 7

Zamestnanosť a produktivita

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Počet zamestnancov

3 692

3 413

3 144

2 862

Index

100

92

85

78

Produktivita (v kg ECR na zamestnanca)

45 578

47 431

48 332

47 847

Index

100

104

106

105

Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (136) | Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie sa odhadla na základe celkového objemu výroby vydeleného produktivitou výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Vzhľadom na zníženie objemu výroby (tabuľka 5), úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila o 22 %. |
| --- | --- |

(136)

Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie sa odhadla na základe celkového objemu výroby vydeleného produktivitou výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Vzhľadom na zníženie objemu výroby (tabuľka 5), úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila o 22 %.

| (137) | Keďže zamestnanosť klesala rýchlejším tempom ako objem výroby, odhadovaná produktivita na zamestnanca meraná ako výroba v kg ECR na zamestnanca, sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %. |
| --- | --- |

(137)

Keďže zamestnanosť klesala rýchlejším tempom ako objem výroby, odhadovaná produktivita na zamestnanca meraná ako výroba v kg ECR na zamestnanca, sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %.

4.2.5.   Výška napadnuteľných subvencií a zotavenie po subvencovaní alebo dumpingu v minulosti

| (138) | Všetky subvenčné rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Pokiaľ ide o dosah veľkosti napadnuteľných subvencií na výrobné odvetvie Únie, možno ho vzhľadom na objem a ceny dovozu z Turecka považovať za nezanedbateľný. |
| --- | --- |

(138)

Všetky subvenčné rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Pokiaľ ide o dosah veľkosti napadnuteľných subvencií na výrobné odvetvie Únie, možno ho vzhľadom na objem a ceny dovozu z Turecka považovať za nezanedbateľný.

| (139) | Keďže toto je prvé antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, nie sú dostupné údaje na posúdenie dosahov možného subvencovania alebo dumpingu v minulosti. |
| --- | --- |

(139)

Keďže toto je prvé antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, nie sú dostupné údaje na posúdenie dosahov možného subvencovania alebo dumpingu v minulosti.

4.3.   Mikroekonomické ukazovatele

4.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

| (140) | Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky pre neprepojených zákazníkov v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 8


  Predajné ceny v Únii | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerné jednotkové predajné ceny pre neprepojených zákazníkov (EUR/kg ECR) | 2,76 | 2,91 | 2,89 | 2,95 |
| Index | 100 | 105 | 105 | 107 |
| Jednotkové výrobné náklady (EUR/kg ECR) | 2,73 | 2,84 | 2,89 | 2,98 |
| Index | 100 | 104 | 106 | 109 |
| Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |

(140)

Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky pre neprepojených zákazníkov v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 8

Predajné ceny v Únii

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Priemerné jednotkové predajné ceny pre neprepojených zákazníkov (EUR/kg ECR)

2,76

2,91

2,89

2,95

Index

100

105

105

107

Jednotkové výrobné náklady (EUR/kg ECR)

2,73

2,84

2,89

2,98

Index

100

104

106

109

Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (141) | Priemerná jednotková predajná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky najskôr vzrástla z 2,76 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,91 EUR v roku 2011 a následne sa znížila na 2,89 EUR v roku 2012, aby sa opäť zvýšila na 2,95 EUR v období prešetrovania. Celkovo sa priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 7 %. Toto zvýšenie však nebolo dostatočné na zvládnutie paralelného zvýšenia výrobných nákladov o 9 % počas rovnakého obdobia. V dôsledku toho priemerná jednotková čistá predajná cena klesla počas obdobia prešetrovania pod jednotkové výrobné náklady. |
| --- | --- |

(141)

Priemerná jednotková predajná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky najskôr vzrástla z 2,76 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,91 EUR v roku 2011 a následne sa znížila na 2,89 EUR v roku 2012, aby sa opäť zvýšila na 2,95 EUR v období prešetrovania. Celkovo sa priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 7 %. Toto zvýšenie však nebolo dostatočné na zvládnutie paralelného zvýšenia výrobných nákladov o 9 % počas rovnakého obdobia. V dôsledku toho priemerná jednotková čistá predajná cena klesla počas obdobia prešetrovania pod jednotkové výrobné náklady.

| (142) | Výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zvýšili z 2,73 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,84 EUR v roku 2011. V roku 2012 bolo pozorované mierne zvýšenie na 2,89 EUR. K vyššiemu nárastu na 2,98 EUR došlo v období prešetrovania, keď výrobné náklady prekročili priemerné jednotkové predajné ceny, čím sa výroba Únie stala celkovo nerentabilnou. Najdôležitejším prvkom výrobných nákladov sú náklady na krmivo (rybia múčka a rybí olej), náklady na energiu a náklady na ikru alebo mladé ryby, ktoré sa počas posudzovaného obdobia zvýšili, čo sa premietlo do zvýšenia priemerných výrobných nákladov. |
| --- | --- |

(142)

Výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zvýšili z 2,73 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,84 EUR v roku 2011. V roku 2012 bolo pozorované mierne zvýšenie na 2,89 EUR. K vyššiemu nárastu na 2,98 EUR došlo v období prešetrovania, keď výrobné náklady prekročili priemerné jednotkové predajné ceny, čím sa výroba Únie stala celkovo nerentabilnou. Najdôležitejším prvkom výrobných nákladov sú náklady na krmivo (rybia múčka a rybí olej), náklady na energiu a náklady na ikru alebo mladé ryby, ktoré sa počas posudzovaného obdobia zvýšili, čo sa premietlo do zvýšenia priemerných výrobných nákladov.

4.3.2.   Náklady práce

| (143) | Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 9


  Priemerné náklady práce na zamestnanca | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR) | 26 585 | 26 958 | 28 276 | 27 757 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 104 |
| Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |

(143)

Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 9

Priemerné náklady práce na zamestnanca

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

26 585

26 958

28 276

27 757

Index

100

101

106

104

Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (144) | Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania sa priemerné náklady práce na zamestnanca pre výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšili o 4 %. Toto celkové zvýšenie počas posudzovaného obdobia je pomerne nízke a v každom prípade nižšie ako všeobecné zvýšenie nákladov práce (7,5 %) (9) a miera inflácie (9,6 %) (10) v Únii počas rovnakého obdobia. |
| --- | --- |

(144)

Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania sa priemerné náklady práce na zamestnanca pre výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšili o 4 %. Toto celkové zvýšenie počas posudzovaného obdobia je pomerne nízke a v každom prípade nižšie ako všeobecné zvýšenie nákladov práce (7,5 %) (9) a miera inflácie (9,6 %) (10) v Únii počas rovnakého obdobia.

4.3.3.   Zásoby

| (145) | Pstruh je výrobok podliehajúci skaze a jeho trvanlivosť je kratšia ako dva týždne. Vzhľadom na to, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky neuchovávajú po odlove žiadne zásoby pstruha a ani v žiadnej významnej miere nezmrazujú svoje výrobky, úroveň zásob sa nepovažuje za užitočný ukazovateľ ujmy v tomto prešetrovaní. |
| --- | --- |

(145)

Pstruh je výrobok podliehajúci skaze a jeho trvanlivosť je kratšia ako dva týždne. Vzhľadom na to, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky neuchovávajú po odlove žiadne zásoby pstruha a ani v žiadnej významnej miere nezmrazujú svoje výrobky, úroveň zásob sa nepovažuje za užitočný ukazovateľ ujmy v tomto prešetrovaní.

4.3.4.   Rentabilita, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

| (146) | Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 10


  Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilita predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja) | 1,1 % | 2,5 % | – 0,1 % | – 0,8 % |
| Index | 100 | 230 | – 13 | – 88 |
| Peňažné toky (v tis. EUR) | – 1 242 | 2 828 | 1 715 | – 5 210 |
| Index | 100 | 428 | 338 | – 220 |
| Investície (v tis. EUR) | 3 952 | 4 158 | 4 371 | 10 265 |
| Index | 100 | 105 | 111 | 260 |
| Návratnosť investícií | 1,8 % | 4,3 % | – 0,2 % | – 1,3 % |
| Index | 100 | 238 | – 13 | – 74 |
| Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |

(146)

Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 10

Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Rentabilita predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)

1,1 %

2,5 %

– 0,1 %

– 0,8 %

Index

100

230

– 13

– 88

Peňažné toky (v tis. EUR)

– 1 242

2 828

1 715

– 5 210

Index

100

428

338

– 220

Investície (v tis. EUR)

3 952

4 158

4 371

10 265

Index

100

105

111

260

Návratnosť investícií

1,8 %

4,3 %

– 0,2 %

– 1,3 %

Index

100

238

– 13

– 74

Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (147) | Komisia stanovila rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. V rokoch 2010 a 2011 sa rentabilita mierne zvýšila, ale zostala na nízkej úrovni, len o niečo nad nulovou úrovňou. Situácia sa ďalej zhoršila v roku 2012, keď rentabilita dosiahla negatívnu úroveň, ako aj počas obdobia prešetrovania, keď sa straty ešte prehĺbili. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 142, dôvodom boli rastúce výrobné náklady, pričom výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť svoje ceny zodpovedajúcim spôsobom. Počas príslušného obdobia niekoľko výrobcov z Únie ukončilo svoju činnosť. |
| --- | --- |

(147)

Komisia stanovila rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. V rokoch 2010 a 2011 sa rentabilita mierne zvýšila, ale zostala na nízkej úrovni, len o niečo nad nulovou úrovňou. Situácia sa ďalej zhoršila v roku 2012, keď rentabilita dosiahla negatívnu úroveň, ako aj počas obdobia prešetrovania, keď sa straty ešte prehĺbili. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 142, dôvodom boli rastúce výrobné náklady, pričom výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť svoje ceny zodpovedajúcim spôsobom. Počas príslušného obdobia niekoľko výrobcov z Únie ukončilo svoju činnosť.

| (148) | Čisté peňažné toky predstavujú schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Čisté peňažné toky sa zvyšovali od roku 2010 do roku 2011, ale následne poklesli. Medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania hlboko klesli, následkom čoho boli celkové kumulované peňažné toky za príslušné obdobie negatívne. Vo všeobecnosti platí, že negatívny vývoj peňažných tokov vyplýva z klesajúceho trendu rentability, hoci záporné peňažné toky v roku 2010 a významný pokles medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania bol takisto spôsobený investíciami v rámci konsolidačného úsilia, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 149. |
| --- | --- |

(148)

Čisté peňažné toky predstavujú schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Čisté peňažné toky sa zvyšovali od roku 2010 do roku 2011, ale následne poklesli. Medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania hlboko klesli, následkom čoho boli celkové kumulované peňažné toky za príslušné obdobie negatívne. Vo všeobecnosti platí, že negatívny vývoj peňažných tokov vyplýva z klesajúceho trendu rentability, hoci záporné peňažné toky v roku 2010 a významný pokles medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania bol takisto spôsobený investíciami v rámci konsolidačného úsilia, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 149.

| (149) | Investície sa medzi rokmi 2010 a 2012 len mierne zvýšili, pričom došlo k výraznému zvýšeniu v období prešetrovania. Investície súviseli s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a/alebo s konsolidáciu prepojených spoločností, netýkali sa však nahradenia existujúcich aktív alebo nákupu ďalších a/alebo nových zariadení. Najvyššia úroveň investícií, ktorá bola zaznamenaná práve v období prešetrovania, preto súvisela v prvom rade s konsolidáciou. Túto skutočnosť potvrdzuje aj to, že celková výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia znížila o 17 %. |
| --- | --- |

(149)

Investície sa medzi rokmi 2010 a 2012 len mierne zvýšili, pričom došlo k výraznému zvýšeniu v období prešetrovania. Investície súviseli s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a/alebo s konsolidáciu prepojených spoločností, netýkali sa však nahradenia existujúcich aktív alebo nákupu ďalších a/alebo nových zariadení. Najvyššia úroveň investícií, ktorá bola zaznamenaná práve v období prešetrovania, preto súvisela v prvom rade s konsolidáciou. Túto skutočnosť potvrdzuje aj to, že celková výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia znížila o 17 %.

| (150) | Návratnosť investícií je percentuálne vyjadrenie podielu zisku na čistej účtovnej hodnote investícií. Návratnosť investícií mala rovnaký trend ako rentabilita, t. j. od roku 2010 do roku 2011 sa síce zvyšovala, ale ostávala tesne nad nulovou úrovňou. Následne návratnosť investícií klesla a v roku 2012 dosiahla zápornú hodnotu. Počas obdobia prešetrovania došlo k ešte väčšiemu poklesu. Tento negatívny vývoj spôsobila skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo napriek zvyšujúcim sa nákladom zvýšiť svoje ceny. |
| --- | --- |

(150)

Návratnosť investícií je percentuálne vyjadrenie podielu zisku na čistej účtovnej hodnote investícií. Návratnosť investícií mala rovnaký trend ako rentabilita, t. j. od roku 2010 do roku 2011 sa síce zvyšovala, ale ostávala tesne nad nulovou úrovňou. Následne návratnosť investícií klesla a v roku 2012 dosiahla zápornú hodnotu. Počas obdobia prešetrovania došlo k ešte väčšiemu poklesu. Tento negatívny vývoj spôsobila skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo napriek zvyšujúcim sa nákladom zvýšiť svoje ceny.

| (151) | Pokiaľ ide o schopnosť získať kapitál, zhoršenie schopnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky generovať hotovosť pre podobný výrobok oslabovalo ich finančnú situáciu tým, že dochádzalo k znižovaniu interne vytváraných zdrojov. Pokiaľ ide o financovanie od bánk, spoločnosti sa stretávali s rastúcimi ťažkosťami týkajúcimi sa bankového financovania. Prešetrovaním sa zistilo, že vo všeobecnosti došlo ku zhoršeniu schopnosti získať kapitál. |
| --- | --- |

(151)

Pokiaľ ide o schopnosť získať kapitál, zhoršenie schopnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky generovať hotovosť pre podobný výrobok oslabovalo ich finančnú situáciu tým, že dochádzalo k znižovaniu interne vytváraných zdrojov. Pokiaľ ide o financovanie od bánk, spoločnosti sa stretávali s rastúcimi ťažkosťami týkajúcimi sa bankového financovania. Prešetrovaním sa zistilo, že vo všeobecnosti došlo ku zhoršeniu schopnosti získať kapitál.

5.   Záver o ujme

| (152) | Prešetrovaním sa v tejto fáze jasne preukázalo, že odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Ujma sa prejavila najmä ako strata trhového podielu a pokles rentability. V rovnakom čase vzrástol trhový podiel dovozu príslušného výrobku, pričom sa zistilo, že ceny dovozu boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. |
| --- | --- |

(152)

Prešetrovaním sa v tejto fáze jasne preukázalo, že odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Ujma sa prejavila najmä ako strata trhového podielu a pokles rentability. V rovnakom čase vzrástol trhový podiel dovozu príslušného výrobku, pričom sa zistilo, že ceny dovozu boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.

| (153) | Niektoré ukazovatele ujmy, ako sú napríklad jednotková predajná cena, priemerné náklady práce na zamestnanca, produktivita a investície, sa vyvíjali pozitívne. Pokiaľ ide o jednotkové predajné ceny, zvýšenie bolo vyvolané zvýšením výrobných nákladov. Toto zvýšenie však nevykompenzovalo celkové zvýšenie jednotkových nákladov – z tohto dôvodu dosiahla rentabilita v roku 2012 negatívne hodnoty. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 144, nárast priemerných nákladov práce na zamestnanca vo výrobnom odvetví Únie bol nižší ako všeobecné zvýšenie nákladov na prácu a miera inflácie v Únii. Výrobné odvetvie Únie muselo znížiť počet svojich zamestnancov, čo malo za následok zvýšenie produktivity na zamestnanca. Zvýšenie investícií bolo spojené najmä s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a konsolidáciou, nesúviselo však s výmenou existujúcich aktív alebo nákupom nových zariadení. |
| --- | --- |

(153)

Niektoré ukazovatele ujmy, ako sú napríklad jednotková predajná cena, priemerné náklady práce na zamestnanca, produktivita a investície, sa vyvíjali pozitívne. Pokiaľ ide o jednotkové predajné ceny, zvýšenie bolo vyvolané zvýšením výrobných nákladov. Toto zvýšenie však nevykompenzovalo celkové zvýšenie jednotkových nákladov – z tohto dôvodu dosiahla rentabilita v roku 2012 negatívne hodnoty. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 144, nárast priemerných nákladov práce na zamestnanca vo výrobnom odvetví Únie bol nižší ako všeobecné zvýšenie nákladov na prácu a miera inflácie v Únii. Výrobné odvetvie Únie muselo znížiť počet svojich zamestnancov, čo malo za následok zvýšenie produktivity na zamestnanca. Zvýšenie investícií bolo spojené najmä s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a konsolidáciou, nesúviselo však s výmenou existujúcich aktív alebo nákupom nových zariadení.

| (154) | Väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala negatívny trend. Výrobné odvetvie Únie utrpelo pokles rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Rentabilita a návratnosť investícií, ktoré boli počas rokov 2010 a 2011 tesne nad nulovou úrovňou, zaznamenali v roku 2012 negatívnu úroveň a počas obdobia prešetrovania ďalej klesali. Zároveň sa objem výroby, výrobná kapacita, zamestnanosť a trhový podiel znížili v dôsledku tlaku spôsobeného subvencovaným dovozom. |
| --- | --- |

(154)

Väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala negatívny trend. Výrobné odvetvie Únie utrpelo pokles rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Rentabilita a návratnosť investícií, ktoré boli počas rokov 2010 a 2011 tesne nad nulovou úrovňou, zaznamenali v roku 2012 negatívnu úroveň a počas obdobia prešetrovania ďalej klesali. Zároveň sa objem výroby, výrobná kapacita, zamestnanosť a trhový podiel znížili v dôsledku tlaku spôsobeného subvencovaným dovozom.

| (155) | Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(155)

Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.

E.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

| (156) | V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala, či značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny. V súlade s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či v rovnakom čase mohli poškodiť výrobné odvetvie Únie aj iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby akákoľvek možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory než subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny, nebola pripísaná subvencovanému dovozu. Ide o tieto faktory:






  a) | Dovoz z iných tretích krajín |
| --- | --- | --- |

(156)

V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala, či značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny. V súlade s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či v rovnakom čase mohli poškodiť výrobné odvetvie Únie aj iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby akákoľvek možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory než subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny, nebola pripísaná subvencovanému dovozu. Ide o tieto faktory:

a)

Dovoz z iných tretích krajín

| b) | Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu |
| --- | --- |

b)

Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

| c) | Vývoj spotreby |
| --- | --- |

c)

Vývoj spotreby

| d) | Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb |
| --- | --- |

d)

Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb

| e) | Administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia |
| --- | --- |

e)

Administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia

| f) | Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov |
| --- | --- |

f)

Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov

| g) | Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi |
| --- | --- |

g)

Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi

1.   Vplyv subvencovaného dovozu

| (157) | Komisia na účely určenia príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom príslušného výrobku s pôvodom v Turecku a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a mieru, do akej tieto faktory mohli zapríčiniť značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(157)

Komisia na účely určenia príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom príslušného výrobku s pôvodom v Turecku a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a mieru, do akej tieto faktory mohli zapríčiniť značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (158) | Prešetrovaním sa preukázalo, že subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny sa počas posudzovaného obdobia takmer zdvojnásobil. To viedlo ku zvýšeniu jeho trhového podielu o 8 percentuálnych bodov, z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania. Stalo sa tak aj napriek klesajúcemu trendu spotreby. V rovnakom čase výrobné odvetvie Únie stratilo zo svojho trhového podielu 8 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(158)

Prešetrovaním sa preukázalo, že subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny sa počas posudzovaného obdobia takmer zdvojnásobil. To viedlo ku zvýšeniu jeho trhového podielu o 8 percentuálnych bodov, z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania. Stalo sa tak aj napriek klesajúcemu trendu spotreby. V rovnakom čase výrobné odvetvie Únie stratilo zo svojho trhového podielu 8 percentuálnych bodov.

| (159) | Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania priemerné ceny subvencovaného dovozu narástli o 5 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené celkovým zvýšením výrobných nákladov. Dovozné ceny však zostali na výrazne nižších úrovniach ako ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny subvencovaného dovozu boli v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie nižšie, pričom priemerné rozpätie podhodnotenia bolo počas obdobia prešetrovania 9 %. Zároveň vzhľadom na nárast subvencovaného dovozu príslušného výrobku, v dôsledku ktorého vznikol významný cenový tlak na trhu Únie, výrobné odvetvie Únie nemohlo dostatočne zvýšiť svoje predajné ceny na to, aby mohlo pokryť svoje zvýšené výrobné náklady, a už vôbec nie nad úroveň cien tureckého subvencovaného dovozu. |
| --- | --- |

(159)

Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania priemerné ceny subvencovaného dovozu narástli o 5 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené celkovým zvýšením výrobných nákladov. Dovozné ceny však zostali na výrazne nižších úrovniach ako ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny subvencovaného dovozu boli v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie nižšie, pričom priemerné rozpätie podhodnotenia bolo počas obdobia prešetrovania 9 %. Zároveň vzhľadom na nárast subvencovaného dovozu príslušného výrobku, v dôsledku ktorého vznikol významný cenový tlak na trhu Únie, výrobné odvetvie Únie nemohlo dostatočne zvýšiť svoje predajné ceny na to, aby mohlo pokryť svoje zvýšené výrobné náklady, a už vôbec nie nad úroveň cien tureckého subvencovaného dovozu.

| (160) | Zistilo sa, že nárast subvencovaného dovozu z Turecka a jeho trhového podielu sa časovo jednoznačne zhodoval so stratou trhového podielu výrobného odvetvia Únie, s poklesom objemu výroby, výrobnej kapacity a zamestnanosti, ako aj s klesajúcim trendom rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Preto sa subvencovaný dovoz považuje za faktor spôsobujúci tlak na výrobné odvetvie Únie, ktorý následne prispel k jeho neschopnosti zvýšiť predajné ceny v súlade s nákladmi, k strate trhového podielu odvetvia a ku zhoršeniu jeho všeobecnej hospodárskej a finančnej situácie. |
| --- | --- |

(160)

Zistilo sa, že nárast subvencovaného dovozu z Turecka a jeho trhového podielu sa časovo jednoznačne zhodoval so stratou trhového podielu výrobného odvetvia Únie, s poklesom objemu výroby, výrobnej kapacity a zamestnanosti, ako aj s klesajúcim trendom rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Preto sa subvencovaný dovoz považuje za faktor spôsobujúci tlak na výrobné odvetvie Únie, ktorý následne prispel k jeho neschopnosti zvýšiť predajné ceny v súlade s nákladmi, k strate trhového podielu odvetvia a ku zhoršeniu jeho všeobecnej hospodárskej a finančnej situácie.

| (161) | Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že nárast dovozu za subvencované ceny z Turecka sa podpísal pod zhoršujúci sa stav výrobného odvetvia Únie a že tento dovoz mal rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o stanovenie značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(161)

Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že nárast dovozu za subvencované ceny z Turecka sa podpísal pod zhoršujúci sa stav výrobného odvetvia Únie a že tento dovoz mal rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o stanovenie značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

2.   Vplyv iných faktorov

2.1.   Dovoz z tretích krajín

| (162) | Objem dovozu z iných tretích krajín (Čile, Nórska, Bosny a Hercegoviny a iných krajín) sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

  Tabuľka 11


  Dovoz z tretích krajín











  Krajina | | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Všetky tretie krajiny okrem príslušnej krajiny | Objem (v kg ECR) | 4 412 967 | 5 981 471 | 4 807 938 | 4 370 106 |
| | Index | 100 | 136 | 109 | 99 |
| | Trhový podiel | 2,4 % | 3,3 % | 2,8 % | 2,7 % |
| | Index | 100 | 135 | 115 | 112 |
| | Priemerná cena (EUR/kg ECR) | 2,63 | 2,85 | 2,80 | 2,94 |
| | Index | 100 | 108 | 106 | 112 |
| Zdroj: Eurostat. |

(162)

Objem dovozu z iných tretích krajín (Čile, Nórska, Bosny a Hercegoviny a iných krajín) sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

Tabuľka 11

Dovoz z tretích krajín

Krajina

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Všetky tretie krajiny okrem príslušnej krajiny

Objem (v kg ECR)

4 412 967

5 981 471

4 807 938

4 370 106

Index

100

136

109

99

Trhový podiel

2,4 %

3,3 %

2,8 %

2,7 %

Index

100

135

115

112

Priemerná cena (EUR/kg ECR)

2,63

2,85

2,80

2,94

Index

100

108

106

112

Zdroj: Eurostat.

| (163) | Objem dovozu zo všetkých tretích krajín bol na nízkej úrovni a dokonca počas posudzovaného obdobia mierne klesol. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale následne klesol a počas obdobia prešetrovania dosiahol mierne nižšie objemy ako na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010. Trhový podiel mal podobný trend. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale opäť poklesol v roku 2012 a v období prešetrovania. Celkovo sa trhový podiel tretích krajín počas posudzovaného obdobia mierne zvýšil z 2,4 % na 2,7 %. Dovoz z Turecka bol v rovnakom období na oveľa vyššej úrovni (objem aj trhový podiel) a vykazoval stabilný rastúci trend. |
| --- | --- |

(163)

Objem dovozu zo všetkých tretích krajín bol na nízkej úrovni a dokonca počas posudzovaného obdobia mierne klesol. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale následne klesol a počas obdobia prešetrovania dosiahol mierne nižšie objemy ako na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010. Trhový podiel mal podobný trend. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale opäť poklesol v roku 2012 a v období prešetrovania. Celkovo sa trhový podiel tretích krajín počas posudzovaného obdobia mierne zvýšil z 2,4 % na 2,7 %. Dovoz z Turecka bol v rovnakom období na oveľa vyššej úrovni (objem aj trhový podiel) a vykazoval stabilný rastúci trend.

| (164) | Priemerné dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia zvýšili. Celkovo sa priemerné dovozné ceny počas posudzovaného obdobia zvýšili o 12 %. Dovozné ceny z iných tretích krajín boli nižšie ako priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ale vyššie ako turecké dovozné ceny, s výnimkou roku 2012, keď boli mierne nižšie. |
| --- | --- |

(164)

Priemerné dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia zvýšili. Celkovo sa priemerné dovozné ceny počas posudzovaného obdobia zvýšili o 12 %. Dovozné ceny z iných tretích krajín boli nižšie ako priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ale vyššie ako turecké dovozné ceny, s výnimkou roku 2012, keď boli mierne nižšie.

| (165) | Vzhľadom na nízke a stabilné objemy dovozu, ako aj nízke a v prevažnej miere stabilné trhové podiely všetkých ostatných tretích krajín a vzhľadom na ich cenové úrovne, ktoré sledovali celkové úrovne cien v Únii, Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že dovoz z iných tretích krajín neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(165)

Vzhľadom na nízke a stabilné objemy dovozu, ako aj nízke a v prevažnej miere stabilné trhové podiely všetkých ostatných tretích krajín a vzhľadom na ich cenové úrovne, ktoré sledovali celkové úrovne cien v Únii, Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že dovoz z iných tretích krajín neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

2.2.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

| (166) | Objem vývozu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

  Tabuľka 12


  Výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu | 2010 | 2011 | 2012 | Obdobie prešetrovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (kg ECR) | 4 969 401 | 5 456 712 | 5 282 624 | 6 220 849 |
| Index | 100 | 110 | 106 | 125 |
| Priemerná cena (EUR/kg ECR) | 4,08 | 4,60 | 4,13 | 4,16 |
| Index | 100 | 113 | 101 | 102 |
| Zdroj: Eurostat. |

(166)

Objem vývozu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:

Tabuľka 12

Výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu

2010

2011

2012

Obdobie prešetrovania

Objem vývozu (kg ECR)

4 969 401

5 456 712

5 282 624

6 220 849

Index

100

110

106

125

Priemerná cena (EUR/kg ECR)

4,08

4,60

4,13

4,16

Index

100

113

101

102

Zdroj: Eurostat.

| (167) | Vývozný predaj výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 25 %. Trh Únie je však hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie a vývoz predstavoval v rokoch 2010 – 2011 iba približne 3 % jeho výroby a v období prešetrovania približne 5 % z celkovej produkcie. Vývozné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli o približne 30 % vyššie ako jeho priemerné predajné ceny v Únii a prinášali tak vyššie zisky ako predaj na trhu Únie. |
| --- | --- |

(167)

Vývozný predaj výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 25 %. Trh Únie je však hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie a vývoz predstavoval v rokoch 2010 – 2011 iba približne 3 % jeho výroby a v období prešetrovania približne 5 % z celkovej produkcie. Vývozné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli o približne 30 % vyššie ako jeho priemerné predajné ceny v Únii a prinášali tak vyššie zisky ako predaj na trhu Únie.

| (168) | Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu nenarušila príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(168)

Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu nenarušila príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

2.3.   Vývoj spotreby

| (169) | Spotreba v Únii zostala od roku 2010 do roku 2011 stabilná a medzi rokom 2011 a obdobím prešetrovania klesla o 12 %. Celkovo tak klesla o 12 %. V kontexte klesajúcej spotreby však trhový podiel subvencovaného dovozu z Turecka vzrástol o 8 percentuálnych bodov, resp. o 95 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie klesol o rovnakých 8 percentuálnych bodov. Preto sa pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie a pokles jeho trhového podielu nedali vysvetliť len celkovým poklesom spotreby. Stabilný nárast subvencovaného dovozu na zmenšujúcom sa trhu, ktorého ceny boli nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, preto spôsobil ujmu nezávisle, a ako sa uvádza v odôvodnení 160, zohrával rozhodujúcu úlohu. |
| --- | --- |

(169)

Spotreba v Únii zostala od roku 2010 do roku 2011 stabilná a medzi rokom 2011 a obdobím prešetrovania klesla o 12 %. Celkovo tak klesla o 12 %. V kontexte klesajúcej spotreby však trhový podiel subvencovaného dovozu z Turecka vzrástol o 8 percentuálnych bodov, resp. o 95 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie klesol o rovnakých 8 percentuálnych bodov. Preto sa pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie a pokles jeho trhového podielu nedali vysvetliť len celkovým poklesom spotreby. Stabilný nárast subvencovaného dovozu na zmenšujúcom sa trhu, ktorého ceny boli nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, preto spôsobil ujmu nezávisle, a ako sa uvádza v odôvodnení 160, zohrával rozhodujúcu úlohu.

| (170) | Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že pokles spotreby, hoci by mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemohol sám o sebe vysvetliť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a nemohol preto narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(170)

Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že pokles spotreby, hoci by mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemohol sám o sebe vysvetliť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a nemohol preto narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

2.4.   Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb

| (171) | Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená konkurenciou, ktorú predstavovali iné druhy rýb, ako napríklad sumce, veľké pstruhy a lososy. |
| --- | --- |

(171)

Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená konkurenciou, ktorú predstavovali iné druhy rýb, ako napríklad sumce, veľké pstruhy a lososy.

| (172) | Pokiaľ ide sumce, ich dovoz klesol počas posudzovaného obdobia približne o 24 %. To je v protiklade s nárastom dovozu príslušného výrobku počas rovnakého obdobia. |
| --- | --- |

(172)

Pokiaľ ide sumce, ich dovoz klesol počas posudzovaného obdobia približne o 24 %. To je v protiklade s nárastom dovozu príslušného výrobku počas rovnakého obdobia.

| (173) | Pokiaľ ide o iné druhy rýb, je potrebné poznamenať, že podľa dostupných informácií, najmä verejne dostupnej štúdie inštitútu Fødevareøkonomisk Institut univerzity v Kodani (11), veľké pstruhy a lososy sú substitúty, ktoré súťažia v tom istom trhovom segmente. Pstruhy, ktoré sú predmetom súčasného prešetrovania, sa predávajú v rôznych trhových segmentoch a neexistuje priama korelácia medzi cenou veľkých pstruhov alebo lososov a cenou pstruha, ktorý je predmetom tohto prešetrovania. |
| --- | --- |

(173)

Pokiaľ ide o iné druhy rýb, je potrebné poznamenať, že podľa dostupných informácií, najmä verejne dostupnej štúdie inštitútu Fødevareøkonomisk Institut univerzity v Kodani (11), veľké pstruhy a lososy sú substitúty, ktoré súťažia v tom istom trhovom segmente. Pstruhy, ktoré sú predmetom súčasného prešetrovania, sa predávajú v rôznych trhových segmentoch a neexistuje priama korelácia medzi cenou veľkých pstruhov alebo lososov a cenou pstruha, ktorý je predmetom tohto prešetrovania.

| (174) | Tieto tvrdenia by sa na základe uvedených skutočnosti mali zamietnuť. |
| --- | --- |

(174)

Tieto tvrdenia by sa na základe uvedených skutočnosti mali zamietnuť.

| (175) | Komisia preto dospela k záveru, že konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb, neprispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(175)

Komisia preto dospela k záveru, že konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb, neprispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

2.5.   Administratívna a regulačná zaťaž, geografické obmedzenia

| (176) | Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená administratívnou a regulačnou záťažou, ako aj obmedzením akvakultúry na určité geografickej oblasti. |
| --- | --- |

(176)

Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená administratívnou a regulačnou záťažou, ako aj obmedzením akvakultúry na určité geografickej oblasti.

| (177) | Údajná príčinná súvislosť medzi uvedenou administratívnou a regulačnom záťažou a ujmou nebola zdôvodnená. Najmä nebolo preukázané, že administratívny a regulačný rámec (vrátane zemepisných obmedzení, pokiaľ ide o oblasti, ktoré sú k dispozícii na účely akvakultúry) by sa zmenil počas posudzovaného obdobia takým spôsobom, aby mohol spôsobiť ujmu. V skutočnosti tieto uvedené prvky iba charakterizujú celkové hospodárske a regulačné prostredie odvetvia akvakultúry v Únii a nemôžu vysvetliť zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť. |
| --- | --- |

(177)

Údajná príčinná súvislosť medzi uvedenou administratívnou a regulačnom záťažou a ujmou nebola zdôvodnená. Najmä nebolo preukázané, že administratívny a regulačný rámec (vrátane zemepisných obmedzení, pokiaľ ide o oblasti, ktoré sú k dispozícii na účely akvakultúry) by sa zmenil počas posudzovaného obdobia takým spôsobom, aby mohol spôsobiť ujmu. V skutočnosti tieto uvedené prvky iba charakterizujú celkové hospodárske a regulačné prostredie odvetvia akvakultúry v Únii a nemôžu vysvetliť zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.

| (178) | Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné administratívne a regulačné zaťaženie a zemepisné obmedzenia nenarušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(178)

Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné administratívne a regulačné zaťaženie a zemepisné obmedzenia nenarušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

2.6.   Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov

| (179) | Egejské združenie vývozcov a jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdili, že maloobchodní predajcovia v Únii majú veľkú vyjednávaciu silu a že akákoľvek ujma, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, bola dôsledkom cenového tlaku zo strany týchto maloobchodníkov, a nie dôsledkom dovozu z Turecka. |
| --- | --- |

(179)

Egejské združenie vývozcov a jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdili, že maloobchodní predajcovia v Únii majú veľkú vyjednávaciu silu a že akákoľvek ujma, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, bola dôsledkom cenového tlaku zo strany týchto maloobchodníkov, a nie dôsledkom dovozu z Turecka.

| (180) | Žiadny z veľkých maloobchodníkov sa neprihlásil a nespolupracoval pri tomto prešetrovaní. Ceny tureckého dovozu boli v každom prípade počas celého posudzovaného obdobia subvencované a nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V období prešetrovania boli rozpätia podhodnotenia medzi 5 % a 12 %. V takom prípade by sa údajným cenovým tlakom vyvíjaným veľkými maloobchodníkmi nedalo vysvetliť celkové zhoršenie hospodárskej a finančnej situácie, a najmä pokles trhového podielu. Tento cenový tlak mohol len okrajovo (ak vôbec) prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(180)

Žiadny z veľkých maloobchodníkov sa neprihlásil a nespolupracoval pri tomto prešetrovaní. Ceny tureckého dovozu boli v každom prípade počas celého posudzovaného obdobia subvencované a nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V období prešetrovania boli rozpätia podhodnotenia medzi 5 % a 12 %. V takom prípade by sa údajným cenovým tlakom vyvíjaným veľkými maloobchodníkmi nedalo vysvetliť celkové zhoršenie hospodárskej a finančnej situácie, a najmä pokles trhového podielu. Tento cenový tlak mohol len okrajovo (ak vôbec) prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (181) | Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že akýkoľvek cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(181)

Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že akýkoľvek cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

2.7.   Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi

| (182) | Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že pokles výkonnosti aspoň niektorých výrobcov z Únie bol spôsobený viac nadmernými investíciami ako tureckým dovoznom. Tá istá strana ďalej tvrdila, že pokles rentability výrobného odvetvia Únie bol čiastočne spôsobený zvýšenými finančnými nákladmi, kolísaním výmenných kurzov a nákladmi v dôsledku právnych sporov. |
| --- | --- |

(182)

Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že pokles výkonnosti aspoň niektorých výrobcov z Únie bol spôsobený viac nadmernými investíciami ako tureckým dovoznom. Tá istá strana ďalej tvrdila, že pokles rentability výrobného odvetvia Únie bol čiastočne spôsobený zvýšenými finančnými nákladmi, kolísaním výmenných kurzov a nákladmi v dôsledku právnych sporov.

| (183) | Tvrdenia týkajúce sa údajných nadmerných investícií a nákladov, ktoré vznikli v dôsledku právnych sporov, neboli zdôvodnené. Ani výsledky prešetrovania nepodporili tvrdenia, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek významný vplyv na rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(183)

Tvrdenia týkajúce sa údajných nadmerných investícií a nákladov, ktoré vznikli v dôsledku právnych sporov, neboli zdôvodnené. Ani výsledky prešetrovania nepodporili tvrdenia, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek významný vplyv na rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (184) | Tvrdenia týkajúce sa zvýšenia finančných nákladov a kolísania výmenného kurzu neboli žiadnym spôsobom ani konkretizované, ani zdôvodnené. Výsledky prešetrovania nepodporili ani tvrdenie, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek vplyv na výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(184)

Tvrdenia týkajúce sa zvýšenia finančných nákladov a kolísania výmenného kurzu neboli žiadnym spôsobom ani konkretizované, ani zdôvodnené. Výsledky prešetrovania nepodporili ani tvrdenie, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek vplyv na výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (185) | Tieto tvrdenia by sa preto mali zamietnuť. |
| --- | --- |

(185)

Tieto tvrdenia by sa preto mali zamietnuť.

| (186) | Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné nadmerné financovanie, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a preto nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(186)

Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné nadmerné financovanie, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a preto nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

3.   Záver týkajúci sa príčinných súvislostí

| (187) | Z tejto analýzy vyplýva, že došlo k významnému nárastu objemu a trhového podielu subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny. Zvýšenie tohto dovozu za ceny, ktoré boli nižšie ako predajné ceny Únie, viedlo ku zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie. Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z Turecka zohral rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(187)

Z tejto analýzy vyplýva, že došlo k významnému nárastu objemu a trhového podielu subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny. Zvýšenie tohto dovozu za ceny, ktoré boli nižšie ako predajné ceny Únie, viedlo ku zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie. Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z Turecka zohral rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (188) | Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ktoré mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu. V tejto súvislosti sa zistilo, že dovoz z iných tretích krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, konkurencia, ktorú predstavovali iné druhy rýb, administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia, nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Iné faktory, ako je vývoj spotreby v Únii a cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov, mohli prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ale tieto faktory nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(188)

Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ktoré mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu. V tejto súvislosti sa zistilo, že dovoz z iných tretích krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, konkurencia, ktorú predstavovali iné druhy rýb, administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia, nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Iné faktory, ako je vývoj spotreby v Únii a cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov, mohli prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ale tieto faktory nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.

| (189) | Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny a že túto príčinnú súvislosť nenarušujú žiadne ďalšie faktory. Ujma spočíva najmä v poklese výroby a výrobnej kapacity, objemu predaja, trhového podielu a zamestnanosti. Rentabilita a návratnosť investícií zaznamenali počas posudzovaného obdobia negatívnu hodnotu. |
| --- | --- |

(189)

Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny a že túto príčinnú súvislosť nenarušujú žiadne ďalšie faktory. Ujma spočíva najmä v poklese výroby a výrobnej kapacity, objemu predaja, trhového podielu a zamestnanosti. Rentabilita a návratnosť investícií zaznamenali počas posudzovaného obdobia negatívnu hodnotu.

F.   ZÁUJEM ÚNIE

| (190) | V súlade s článkom 31 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu, že ujmu spôsobuje subvencovanie, môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijímať príslušné opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. |
| --- | --- |

(190)

V súlade s článkom 31 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu, že ujmu spôsobuje subvencovanie, môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijímať príslušné opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

| (191) | Prešetrovaním sa určilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil subvencovaný dovoz z Turecka. |
| --- | --- |

(191)

Prešetrovaním sa určilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil subvencovaný dovoz z Turecka.

| (192) | Uložením opatrení by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Negatívny vývoj ukazovateľov finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie je výsledkom toho, že odvetvie nedokázalo konkurovať subvencovanému dovozu z príslušnej krajiny. Uloženie vyrovnávacieho cla by preto umožnilo výrobnému odvetviu Únie zvýšiť svoje ceny na účely pokrytia výrobných nákladov, a tak zvýšiť svoj trhový podiel, zamestnanosť, výrobu, ako aj zlepšiť svoje ukazovatele finančnej výkonnosti, akými sú napríklad rentabilita, peňažné toky a návratnosť investícií. |
| --- | --- |

(192)

Uložením opatrení by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Negatívny vývoj ukazovateľov finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie je výsledkom toho, že odvetvie nedokázalo konkurovať subvencovanému dovozu z príslušnej krajiny. Uloženie vyrovnávacieho cla by preto umožnilo výrobnému odvetviu Únie zvýšiť svoje ceny na účely pokrytia výrobných nákladov, a tak zvýšiť svoj trhový podiel, zamestnanosť, výrobu, ako aj zlepšiť svoje ukazovatele finančnej výkonnosti, akými sú napríklad rentabilita, peňažné toky a návratnosť investícií.

| (193) | Ak by sa opatrenia neuložili, cenový tlak tureckého dovozu by mal naďalej negatívny dosah na rentabilitu výrobného odvetvia Únie. Preto ďalšie zníženie výkonnosti by nakoniec viedlo k obmedzeniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by následne ohrozilo zamestnanosť a investície v Únii. |
| --- | --- |

(193)

Ak by sa opatrenia neuložili, cenový tlak tureckého dovozu by mal naďalej negatívny dosah na rentabilitu výrobného odvetvia Únie. Preto ďalšie zníženie výkonnosti by nakoniec viedlo k obmedzeniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by následne ohrozilo zamestnanosť a investície v Únii.

| (194) | Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že vyrovnávacie opatrenia sú v záujme výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(194)

Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že vyrovnávacie opatrenia sú v záujme výrobného odvetvia Únie.

2.   Záujem neprepojených dovozcov

| (195) | V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala dovozcov a ich zastupujúce združenia, aby sa prihlásili. Ako sa uvádza v odôvodnení 12, tri spoločnosti sa prihlásili a vyplnili dotazník pre výber vzorky neprepojených dovozcov. Následne boli dotazníky zaslané všetkým trom spoločnostiam, ktoré sa prihlásili, ale len jedna z nich odpovedala. Z jej odpovede vyplynulo, že napriek tomu, že táto strana dovážala veľmi malé množstvá pstruhov počas obdobia prešetrovania, nešlo o dovozcu dovážajúceho prevažne pstruhy, ale skôr o dovozcu iných rybích výrobkov. Objem pstruhov dovážaných touto spoločnosťou nebol dostatočne veľký na to, aby sa mohol považovať za celkovo reprezentatívny. |
| --- | --- |

(195)

V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala dovozcov a ich zastupujúce združenia, aby sa prihlásili. Ako sa uvádza v odôvodnení 12, tri spoločnosti sa prihlásili a vyplnili dotazník pre výber vzorky neprepojených dovozcov. Následne boli dotazníky zaslané všetkým trom spoločnostiam, ktoré sa prihlásili, ale len jedna z nich odpovedala. Z jej odpovede vyplynulo, že napriek tomu, že táto strana dovážala veľmi malé množstvá pstruhov počas obdobia prešetrovania, nešlo o dovozcu dovážajúceho prevažne pstruhy, ale skôr o dovozcu iných rybích výrobkov. Objem pstruhov dovážaných touto spoločnosťou nebol dostatočne veľký na to, aby sa mohol považovať za celkovo reprezentatívny.

| (196) | V neskoršej fáze sa prihlásil ďalší dovozca, ktorý však neodpovedal na dotazník. Tento dovozca tvrdil, že uloženie ciel na dovoz pstruhov z Turecka by malo za následok prerušenie jeho dovoznej činnosti. Svoje tvrdenie však ďalej nerozviedol a ani neposkytol žiadne informácie, ktoré by boli relevantné z hľadiska posúdenia akéhokoľvek možného vplyvu na jeho podnikateľskú činnosť, ako sú napríklad rentabilita, dovozné ceny a ceny ďalšieho predaja. |
| --- | --- |

(196)

V neskoršej fáze sa prihlásil ďalší dovozca, ktorý však neodpovedal na dotazník. Tento dovozca tvrdil, že uloženie ciel na dovoz pstruhov z Turecka by malo za následok prerušenie jeho dovoznej činnosti. Svoje tvrdenie však ďalej nerozviedol a ani neposkytol žiadne informácie, ktoré by boli relevantné z hľadiska posúdenia akéhokoľvek možného vplyvu na jeho podnikateľskú činnosť, ako sú napríklad rentabilita, dovozné ceny a ceny ďalšieho predaja.

| (197) | Hoci sa nedá vylúčiť, že uloženie vyrovnávajúcich ciel bude mať dosah na neprepojených dovozcov, účelom týchto ciel je obnoviť rovnaké podmienky na trhu EÚ. Existujú aj iné zdroje dodávok a dovozcovia z Únie by mali byť schopní v reakcii na uloženie ciel diverzifikovať svoje zdroje dodávok. Celkovo prešetrovanie nepreukázalo žiadne výrazné negatívne účinky uloženia ciel na neprepojených dovozcov/obchodníkov v Únii. |
| --- | --- |

(197)

Hoci sa nedá vylúčiť, že uloženie vyrovnávajúcich ciel bude mať dosah na neprepojených dovozcov, účelom týchto ciel je obnoviť rovnaké podmienky na trhu EÚ. Existujú aj iné zdroje dodávok a dovozcovia z Únie by mali byť schopní v reakcii na uloženie ciel diverzifikovať svoje zdroje dodávok. Celkovo prešetrovanie nepreukázalo žiadne výrazné negatívne účinky uloženia ciel na neprepojených dovozcov/obchodníkov v Únii.

| (198) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na neexistenciu iných údajov od neprepojených dovozcov/obchodníkov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že uloženie opatrení by nemalo mať celkovo významný negatívny vplyv na neprepojených dovozcov/obchodníkov. |
| --- | --- |

(198)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na neexistenciu iných údajov od neprepojených dovozcov/obchodníkov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že uloženie opatrení by nemalo mať celkovo významný negatívny vplyv na neprepojených dovozcov/obchodníkov.

3.   Záujem používateľov, spotrebiteľov, dodávateľov

| (199) | V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala používateľov a ich zastupujúce združenia, ako aj organizácie zastupujúce spotrebiteľov, aby sa prihlásili. Komisia sa okrem toho obrátila na všetky známe príslušné strany. Žiadna z týchto strán sa však neprihlásila. |
| --- | --- |

(199)

V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala používateľov a ich zastupujúce združenia, ako aj organizácie zastupujúce spotrebiteľov, aby sa prihlásili. Komisia sa okrem toho obrátila na všetky známe príslušné strany. Žiadna z týchto strán sa však neprihlásila.

| (200) | Po uplynutí lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania sa prihlásili dve strany, ktoré tvrdili, že sú dodávateľmi zariadení pre tureckých výrobcov/spracovateľov pstruhov. |
| --- | --- |

(200)

Po uplynutí lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania sa prihlásili dve strany, ktoré tvrdili, že sú dodávateľmi zariadení pre tureckých výrobcov/spracovateľov pstruhov.

| (201) | Jedna strana tvrdila, že uloženie ciel by viedlo ku zvýšeniu cien pre konečných spotrebiteľov. Táto strana však toto tvrdenie nepodložila. Prešetrovaním sa nezistili žiadne významné negatívne dosahy uloženia ciel na konečných spotrebiteľov. Ako sa uvádza vyššie, spotrebiteľské organizácie nespolupracovali a neposkytli žiadne informácie, na základe ktorých by sa dosah opatrení mohol podrobne posúdiť. Aj keď vyrovnávacie clá môžu mať vplyv na dovozné ceny, takéto potenciálne zvýšenie ceny sa môže aspoň čiastočne oslabiť v rámci distribučného reťazca a akékoľvek zvýšenie cien pre konečného spotrebiteľa nemusí byť preto na úrovni spotrebiteľa významné. |
| --- | --- |

(201)

Jedna strana tvrdila, že uloženie ciel by viedlo ku zvýšeniu cien pre konečných spotrebiteľov. Táto strana však toto tvrdenie nepodložila. Prešetrovaním sa nezistili žiadne významné negatívne dosahy uloženia ciel na konečných spotrebiteľov. Ako sa uvádza vyššie, spotrebiteľské organizácie nespolupracovali a neposkytli žiadne informácie, na základe ktorých by sa dosah opatrení mohol podrobne posúdiť. Aj keď vyrovnávacie clá môžu mať vplyv na dovozné ceny, takéto potenciálne zvýšenie ceny sa môže aspoň čiastočne oslabiť v rámci distribučného reťazca a akékoľvek zvýšenie cien pre konečného spotrebiteľa nemusí byť preto na úrovni spotrebiteľa významné.

| (202) | Navyše účelom vyrovnávacích opatrení nie je obmedzenie dovozu za spravodlivé ceny do Únie, ale nastolenie rovnakých podmienok na trhu Únie. |
| --- | --- |

(202)

Navyše účelom vyrovnávacích opatrení nie je obmedzenie dovozu za spravodlivé ceny do Únie, ale nastolenie rovnakých podmienok na trhu Únie.

| (203) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na nedostatok spolupráce zo strany používateľov a spotrebiteľských organizácií počas prešetrovania, a najmä na úroveň opatrení, Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že uloženie opatrení nebude mať celkovo významný negatívny vplyv na používateľov, zákazníkov alebo dodávateľov. |
| --- | --- |

(203)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na nedostatok spolupráce zo strany používateľov a spotrebiteľských organizácií počas prešetrovania, a najmä na úroveň opatrení, Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že uloženie opatrení nebude mať celkovo významný negatívny vplyv na používateľov, zákazníkov alebo dodávateľov.

4.   Záver o záujme Únie

| (204) | Na základe vyššie uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, ktoré by oprávňovali vyvodenie záveru, že uloženie opatrení na dovoz príslušného výrobku z Turecka nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie. |
| --- | --- |

(204)

Na základe vyššie uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, ktoré by oprávňovali vyvodenie záveru, že uloženie opatrení na dovoz príslušného výrobku z Turecka nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie.

G.   DOČASNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA

| (205) | Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa predišlo tomu, že subvencovaný dovoz bude spôsobovať výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu. |
| --- | --- |

(205)

Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa predišlo tomu, že subvencovaný dovoz bude spôsobovať výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.

1.   Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)

| (206) | Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(206)

Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (207) | Ujma by bola odstránená v prípade, ak by výrobné odvetvie Únie malo možnosť pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez subvencovaného dovozu. |
| --- | --- |

(207)

Ujma by bola odstránená v prípade, ak by výrobné odvetvie Únie malo možnosť pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez subvencovaného dovozu.

| (208) | Dovoz z Turecka sa začal výrazne zvyšovať v roku 2008, čiže pred posudzovaným obdobím. Rentabilita výrobného odvetvia Únie na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010 sa preto nepovažovala za reprezentatívnu. Keďže tlak dovozu z Turecka nebol pred rokom 2008 na trhu Únie podstatný, usúdilo sa, že ziskovú maržu realizovanú pred týmto obdobím možno považovať za primeranú. Na základe informácií z podnetu dánske odvetvie výroby pstruhov realizovalo v rokoch 2006 a 2007 ziskovú maržu, ktorá v priemere dosiahla alebo prekročila úroveň 12 %. Následne sa preto v tejto fáze vyvodil záver, že zisková marža na úrovni 12 % z obratu by sa mohla považovať za primeranú úroveň, ktorú by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania. |
| --- | --- |

(208)

Dovoz z Turecka sa začal výrazne zvyšovať v roku 2008, čiže pred posudzovaným obdobím. Rentabilita výrobného odvetvia Únie na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010 sa preto nepovažovala za reprezentatívnu. Keďže tlak dovozu z Turecka nebol pred rokom 2008 na trhu Únie podstatný, usúdilo sa, že ziskovú maržu realizovanú pred týmto obdobím možno považovať za primeranú. Na základe informácií z podnetu dánske odvetvie výroby pstruhov realizovalo v rokoch 2006 a 2007 ziskovú maržu, ktorá v priemere dosiahla alebo prekročila úroveň 12 %. Následne sa preto v tejto fáze vyvodil záver, že zisková marža na úrovni 12 % z obratu by sa mohla považovať za primeranú úroveň, ktorú by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania.

| (209) | Egejské združenie vývozcov a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že cieľový zisk by mal byť nižší ako 12 %, pretože i) v predchádzajúcich prešetrovaniach (losos, veľký pstruh dúhový) boli použité nižšie cieľové zisky, ii) skutočná zisková marža, ktorú dosahovalo výrobné odvetvie Únie na začiatku posudzovaného obdobia, bola tiež nižšia a iii) zisková marža vo výške 12 % sa vzťahuje na dánske odvetvie výroby pstruhov, a nie na celkové výrobné odvetvie Únie, a preto nie je reprezentatívna. Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že by sa mala použiť zisková marža vo výške 3 %, pretože takáto zisková marža by bola v súlade s priemernou ziskovou maržou v celom potravinárskom priemysle. |
| --- | --- |

(209)

Egejské združenie vývozcov a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že cieľový zisk by mal byť nižší ako 12 %, pretože i) v predchádzajúcich prešetrovaniach (losos, veľký pstruh dúhový) boli použité nižšie cieľové zisky, ii) skutočná zisková marža, ktorú dosahovalo výrobné odvetvie Únie na začiatku posudzovaného obdobia, bola tiež nižšia a iii) zisková marža vo výške 12 % sa vzťahuje na dánske odvetvie výroby pstruhov, a nie na celkové výrobné odvetvie Únie, a preto nie je reprezentatívna. Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že by sa mala použiť zisková marža vo výške 3 %, pretože takáto zisková marža by bola v súlade s priemernou ziskovou maržou v celom potravinárskom priemysle.

| (210) | Po prvé, pokiaľ ide o porovnanie s prešetrovaniami týkajúcimi sa veľkých pstruhov a lososov, treba poznamenať, že v každom prešetrovaní sa musí dospieť k záverom na základe vlastného skutkového stavu. V tomto konkrétnom prípade boli v spise tohto prešetrovania dostupné informácie, ktoré sa ukázali byť ako odôvodnené, a preto sa použili. |
| --- | --- |

(210)

Po prvé, pokiaľ ide o porovnanie s prešetrovaniami týkajúcimi sa veľkých pstruhov a lososov, treba poznamenať, že v každom prešetrovaní sa musí dospieť k záverom na základe vlastného skutkového stavu. V tomto konkrétnom prípade boli v spise tohto prešetrovania dostupné informácie, ktoré sa ukázali byť ako odôvodnené, a preto sa použili.

| (211) | Po druhé, cieľová úroveň zisku z predaja podobného výrobku na trhu Únie by mala byť taká, akú by výrobné odvetvie v tomto druhu odvetvia mohlo primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii subvencovaného dovozu. Vzhľadom na to, že počas posudzovaného obdobia (a dokonca aj pred posudzovaným obdobím) dosahoval subvencovaný dovoz značný objem, nebolo možné konštatovať, že existovali normálne podmienky hospodárskej súťaže. Zisk na úrovni 12 % bol dosiahnutý pri absencii významného objemu tureckého dovozu na trhu Únie, a preto sa v tejto fáze považoval za primeraný cieľový zisk v podmienkach tohto prípadu. |
| --- | --- |

(211)

Po druhé, cieľová úroveň zisku z predaja podobného výrobku na trhu Únie by mala byť taká, akú by výrobné odvetvie v tomto druhu odvetvia mohlo primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii subvencovaného dovozu. Vzhľadom na to, že počas posudzovaného obdobia (a dokonca aj pred posudzovaným obdobím) dosahoval subvencovaný dovoz značný objem, nebolo možné konštatovať, že existovali normálne podmienky hospodárskej súťaže. Zisk na úrovni 12 % bol dosiahnutý pri absencii významného objemu tureckého dovozu na trhu Únie, a preto sa v tejto fáze považoval za primeraný cieľový zisk v podmienkach tohto prípadu.

| (212) | Po tretie, dánske odvetvie výroby pstruhov sa považovalo za dostatočne reprezentatívne pre trh Únie, keďže Dánsko bolo jedným z hlavným výrobcov pstruhov v Únii. Vzhľadom na to, že v tejto fáze neboli dostupné iné informácie, použilo sa na účely stanovenia cieľovej úrovne zisku dánske odvetvie výroby pstruhov. |
| --- | --- |

(212)

Po tretie, dánske odvetvie výroby pstruhov sa považovalo za dostatočne reprezentatívne pre trh Únie, keďže Dánsko bolo jedným z hlavným výrobcov pstruhov v Únii. Vzhľadom na to, že v tejto fáze neboli dostupné iné informácie, použilo sa na účely stanovenia cieľovej úrovne zisku dánske odvetvie výroby pstruhov.

| (213) | Tvrdenie, že všeobecná zisková marža v potravinárskom priemysle bola oveľa nižšia, nebolo zdôvodnené. Komisia sa domnieva, že zisková marža dánskeho odvetvia výroby pstruhov v každom prípade lepšie zohľadňuje osobitosti tohto odvetvia a je preto vhodnejšie. Potravinársky priemysel pozostáva z rôznych čiastkových kategórií pokrývajúcich rôzne segmenty trhu, ktoré majú odlišné trhové podmienky a ktoré nie sú nevyhnutne uplatniteľné na odvetvie výroby pstruhov. |
| --- | --- |

(213)

Tvrdenie, že všeobecná zisková marža v potravinárskom priemysle bola oveľa nižšia, nebolo zdôvodnené. Komisia sa domnieva, že zisková marža dánskeho odvetvia výroby pstruhov v každom prípade lepšie zohľadňuje osobitosti tohto odvetvia a je preto vhodnejšie. Potravinársky priemysel pozostáva z rôznych čiastkových kategórií pokrývajúcich rôzne segmenty trhu, ktoré majú odlišné trhové podmienky a ktoré nie sú nevyhnutne uplatniteľné na odvetvie výroby pstruhov.

| (214) | Z uvedených dôvodov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že cieľové ziskové rozpätie na úrovni 12 % z obratu je primerané. |
| --- | --- |

(214)

Z uvedených dôvodov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že cieľové ziskové rozpätie na úrovni 12 % z obratu je primerané.

| (215) | Komisia preto vypočítala nepoškodzujúcu cenu podobného výrobku pre výrobné odvetvie Únie tak, že z predajných cien Únie odčítala skutočnú ziskovú maržu dosiahnutú počas obdobia prešetrovania a nahradila ju ziskovou maržou vo výške 12 %. |
| --- | --- |

(215)

Komisia preto vypočítala nepoškodzujúcu cenu podobného výrobku pre výrobné odvetvie Únie tak, že z predajných cien Únie odčítala skutočnú ziskovú maržu dosiahnutú počas obdobia prešetrovania a nahradila ju ziskovou maržou vo výške 12 %.

| (216) | Komisia následne určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(216)

Komisia následne určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.

| (217) | Úroveň odstránenia ujmy pre „spoločnosti v prílohe I“ a pre „všetky ostatné spoločnosti“ je vymedzená rovnakým spôsobom ako subvenčné rozpätie pre tieto spoločnosti (pozri odôvodnenia 96 a 97). |
| --- | --- |

(217)

Úroveň odstránenia ujmy pre „spoločnosti v prílohe I“ a pre „všetky ostatné spoločnosti“ je vymedzená rovnakým spôsobom ako subvenčné rozpätie pre tieto spoločnosti (pozri odôvodnenia 96 a 97).

2.   Dočasné opatrenia

| (218) | V súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia by sa malo dočasné vyrovnávacie clo uložiť na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss), živých s hmotnosťou nepresahujúcou 1,2 kg, alebo čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených vo forme celých rýb alebo bez hláv alebo vo forme filé s pôvodom v Turecku. Komisia porovnala rozpätia ujmy a subvenčného rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni nižšej hodnoty subvenčných rozpätí. |
| --- | --- |

(218)

V súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia by sa malo dočasné vyrovnávacie clo uložiť na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss), živých s hmotnosťou nepresahujúcou 1,2 kg, alebo čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených vo forme celých rýb alebo bez hláv alebo vo forme filé s pôvodom v Turecku. Komisia porovnala rozpätia ujmy a subvenčného rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni nižšej hodnoty subvenčných rozpätí.

| (219) | Na základe uvedeného sú sadzby dočasného vyrovnávacieho cla vyjadrené vo vzťahu k cene CIF na hranici Únie pred preclením takéto:








  Spoločnosť | Subvenčné rozpätie | Rozpätie ujmy | Vyrovnávacie clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GMS | 7,0 % | 27 % | 7,0 % |
| Kilic | 9,7 % | 41 % | 9,7 % |
| Özpekler | 7,1 % | 26 % | 7,1 % |
| Ternaeben | 9,5 % | 20 % | 9,5 % |
| Iné spolupracujúce spoločnosti | 8,2 % | 26 % | 8,2 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 9,7 % | 41 % | 9,7 % |

(219)

Na základe uvedeného sú sadzby dočasného vyrovnávacieho cla vyjadrené vo vzťahu k cene CIF na hranici Únie pred preclením takéto:

Spoločnosť

Subvenčné rozpätie

Rozpätie ujmy

Vyrovnávacie clo

GMS

7,0 %

27 %

7,0 %

Kilic

9,7 %

41 %

9,7 %

Özpekler

7,1 %

26 %

7,1 %

Ternaeben

9,5 %

20 %

9,5 %

Iné spolupracujúce spoločnosti

8,2 %

26 %

8,2 %

Všetky ostatné spoločnosti

9,7 %

41 %

9,7 %

| (220) | Uvedené vyrovnávacie opatrenia sú stanovené vo forme valorických ciel, to znamená v pomere k hodnote dovozu. |
| --- | --- |

(220)

Uvedené vyrovnávacie opatrenia sú stanovené vo forme valorických ciel, to znamená v pomere k hodnote dovozu.

| (221) | Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážali preto situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine vyrobeného uvedenými menovanými právnickými osobami. |
| --- | --- |

(221)

Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážali preto situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine vyrobeného uvedenými menovanými právnickými osobami.

| (222) | Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia (vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami), by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z uvedených individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb. |
| --- | --- |

(222)

Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia (vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami), by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z uvedených individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb.

| (223) | Ak spoločnosť zmení svoj názov, bez zmeny subjektu, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb. Táto žiadosť musí byť predložená Komisii (12). Žiadosť musí obsahovať všetky príslušné informácie, ktoré umožnia preukázať, že zmena nemá vplyv na právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje. Ak zmena názvu spoločnosti nemá vplyv na jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje, oznámenie s informáciou o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(223)

Ak spoločnosť zmení svoj názov, bez zmeny subjektu, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb. Táto žiadosť musí byť predložená Komisii (12). Žiadosť musí obsahovať všetky príslušné informácie, ktoré umožnia preukázať, že zmena nemá vplyv na právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje. Ak zmena názvu spoločnosti nemá vplyv na jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje, oznámenie s informáciou o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (224) | S cieľom minimalizovať riziko obchádzania týchto opatrení, ktoré hrozí vzhľadom na veľký rozdiel medzi týmito colnými sadzbami, je potrebné prijať osobitné opatrenia umožňujúce zabezpečiť uplatňovanie individuálnych vyrovnávacích ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne vyrovnávacie clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II. Na tovar, ktorý bude dovezený bez tejto faktúry, bude uvalené vyrovnávacie clo platné pre „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(224)

S cieľom minimalizovať riziko obchádzania týchto opatrení, ktoré hrozí vzhľadom na veľký rozdiel medzi týmito colnými sadzbami, je potrebné prijať osobitné opatrenia umožňujúce zabezpečiť uplatňovanie individuálnych vyrovnávacích ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne vyrovnávacie clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II. Na tovar, ktorý bude dovezený bez tejto faktúry, bude uvalené vyrovnávacie clo platné pre „všetky ostatné spoločnosti“.

| (225) | Aby sa zaistilo riadne vymáhanie vyrovnávacieho cla, zostatkové clo pre všetky ostatné spoločnosti by sa nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie. |
| --- | --- |

(225)

Aby sa zaistilo riadne vymáhanie vyrovnávacieho cla, zostatkové clo pre všetky ostatné spoločnosti by sa nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.

H.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| (226) | V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach. |
| --- | --- |

(226)

V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.

| (227) | Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť, |
| --- | --- |

(227)

Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss):

| — | živých s hmotnosťou jedného kusu nepresahujúcou 1,2 kg alebo |
| --- | --- |

—

živých s hmotnosťou jedného kusu nepresahujúcou 1,2 kg alebo

| — | čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených:






  — | vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo |
| --- | --- | --- |

—

čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených:

—

vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo

| — | bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo |
| --- | --- |

—

bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo

| — | vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g, |
| --- | --- |

—

vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,

v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) a s pôvodom v Turecku.

2.   Sadzby dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:

| Spoločnosť | Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti |

Spoločnosť

Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla

Doplnkový kód TARIC

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

| — | Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ |
| --- | --- |

—

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

| — | Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti

| — | Hakan Komandit Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Şirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

7,0 %

B964

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

9,7 %

B965

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

7,1 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

9,5 %

B967

Spoločnosti uvedené v prílohe I

8,2 %

Všetky ostatné spoločnosti

9,7 %

B999

3.   Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.

4.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa príslušné ustanovenia týkajúce sa ciel.

Článok 2

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia (ES) č. 597/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomné stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

2.   Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia (ES) č. 597/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 sa uplatňuje počas obdobia štyroch mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. októbra 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Oznámenie o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku (Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2014, s. 9).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 297, 4.9.2014, s. 23.

3

(4)  Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitého pstruha dúhového s pôvodom v Turecku (Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2014, s. 18).

4

(5)  Nariadenie Rady (ES) č. 437/2004 z 8. marca 2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku a na Faerských ostrovoch (Ú. v. EÚ L 72, 11.3.2004, s. 23).

5

(6)  Nariadenie Komisie (ES) č. 628/2005 z 22. apríla 2005 o zavedení predbežného antidumpingového cla na dovozy chovaných lososov s pôvodom v Nórsku (Ú. v. EÚ L 104, 23.4.2005, s. 5) a nariadenie Rady (ES) č. 85/2006 zo 17. januára 2006, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá predbežné clo uložené na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku (Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2006, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Rady (ES) č. 437/2004 z 8. marca 2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku a na Faerských ostrovoch (Ú. v. EÚ L 72, 11.3.2004, s. 23).

7

(8)  Organizácia Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo; Turecké ministerstvo potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu zvierat; Turecké združenie pre morské výrobky.

8

(9)  Eurostat: Index nákladov práce EÚ-28, nominálna hodnota – štvrťročné údaje (NACE Rev. 2).

9

(10)  Eurostat: EÚ-28 HISP – miera inflácie – kumulatívna ročná priemerná miera zmeny (%) od roku 2010 do roku 2013.

10

(11)  Nielsen, M., Jensen, C. L., Nielsen, R., Petersen, C. S., & Ravensbeck, L. (2008). Globale markedsmodeller for laksefisk, fiskemel og olie, herunder data for engroshandel. København: Museum Tusculanum. (Rapport/Fødevareøkonomisk Institut; Nr. 198). http://curis.ku.dk/ws/files/44694071/Rapport_198.pdf

11

(12)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, Rue de la Loi, 1040 Brusel, Belgicko.

12

---

PRÍLOHA I

Spolupracujúci tureckí vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky a ktorým nebola priznaná možnosť individuálnej kontroly:

| Názov | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ş. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ş. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ş. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ş. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti. | B979 |
| Ipaş Su Ürünleri A.Ş. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti. | B984 |
| Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ş. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd. Şti. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ş. | B988 |
| Yaşar Dış Tic. A.Ş. | B989 |

Názov

Doplnkový kód TARIC

Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ş.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ş.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ş.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ş.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

B979

Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

B984

Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ş.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

B987

Ugurlu Balık A.Ş.

B988

Yaşar Dış Tic. A.Ş.

B989

---

PRÍLOHA II

Platí povinnosť vystaviť platnú obchodnú faktúru uvedenú v článku 1 ods. 4, na ktorej sa uvedie:

| 1. | meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje; |
| --- | --- |

1.

meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje;

| 2. | toto vyhlásenie:
  „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že pstruhy dúhové predané na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, boli vyrobené spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v Turecku. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ |
| --- | --- |

2.

toto vyhlásenie:

„Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že pstruhy dúhové predané na vývoz do Európskej únie, na ktoré sa vzťahuje táto faktúra, boli vyrobené spoločnosťou (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v Turecku. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

| 3. | Dátum a podpis zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje. |
| --- | --- |

3.

Dátum a podpis zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje.

---

| 6.11.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 319/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 319/36

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1196/2014

z 30. októbra 2014,

ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 o štatistikách Spoločenstva o informačnej spoločnosti

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 z 21. apríla 2004 o štatistikách Spoločenstva o informačnej spoločnosti (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadením (ES) č. 808/2004 sa vytvára spoločný rámec na systematickú tvorbu európskej štatistiky informačnej spoločnosti. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 808/2004 sa vytvára spoločný rámec na systematickú tvorbu európskej štatistiky informačnej spoločnosti.

| (2) | Prostredníctvom vykonávacích opatrení je potrebné určiť, ktoré údaje sa majú poskytovať na tvorbu štatistiky v rámci modulu 1: „Podniky a informačná spoločnosť“ a modulu 2: „Jednotlivci, domácnosti a informačná spoločnosť“, a stanoviť lehoty na ich zasielanie. |
| --- | --- |

(2)

Prostredníctvom vykonávacích opatrení je potrebné určiť, ktoré údaje sa majú poskytovať na tvorbu štatistiky v rámci modulu 1: „Podniky a informačná spoločnosť“ a modulu 2: „Jednotlivci, domácnosti a informačná spoločnosť“, a stanoviť lehoty na ich zasielanie.

| (3) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky štatistický systém, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky štatistický systém,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Údaje, ktoré sa zasielajú na tvorbu európskej štatistiky informačnej spoločnosti uvedenej v článku 3 ods. 2 a článku 4 nariadenia (ES) č. 808/2004 v rámci modulu 1: „Podniky a informačná spoločnosť“ a modulu 2: „Jednotlivci, domácnosti a informačná spoločnosť“, sú stanovené v prílohách I a II k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. októbra 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 49.

1

---

PRÍLOHA I

Modul 1: Podniky a informačná spoločnosť

1.   TÉMY A ICH UKAZOVATELE

| a) | Medzi témy vybrané zo zoznamu v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 808/2004, ktoré sa majú sledovať v referenčnom roku 2015, patria:






  — | IKT systémy a ich využitie v podnikoch, |
| --- | --- | --- |

a)

Medzi témy vybrané zo zoznamu v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 808/2004, ktoré sa majú sledovať v referenčnom roku 2015, patria:

—

IKT systémy a ich využitie v podnikoch,

| — | znalosti v oblasti IKT v podnikovej jednotke a potreba zručností v oblasti IKT, |
| --- | --- |

—

znalosti v oblasti IKT v podnikovej jednotke a potreba zručností v oblasti IKT,

| — | používanie internetu a iných elektronických sietí v podnikoch, |
| --- | --- |

—

používanie internetu a iných elektronických sietí v podnikoch,

| — | prístup k technológiám umožňujúcim pripojenie na internet alebo iné siete z akéhokoľvek miesta v akomkoľvek čase (všadeprítomná pripojiteľnosť) a ich používanie, |
| --- | --- |

—

prístup k technológiám umožňujúcim pripojenie na internet alebo iné siete z akéhokoľvek miesta v akomkoľvek čase (všadeprítomná pripojiteľnosť) a ich používanie,

| — | procesy elektronického podnikania a organizačné aspekty, |
| --- | --- |

—

procesy elektronického podnikania a organizačné aspekty,

| — | bezpečnosť a dôveryhodnosť IKT, |
| --- | --- |

—

bezpečnosť a dôveryhodnosť IKT,

| — | elektronický obchod (e-commerce), |
| --- | --- |

—

elektronický obchod (e-commerce),

| — | prekážky brániace využívaniu IKT, internetu a iných elektronických sietí, elektronického obchodu a procesov elektronického podnikania. |
| --- | --- |

—

prekážky brániace využívaniu IKT, internetu a iných elektronických sietí, elektronického obchodu a procesov elektronického podnikania.

| b) | Sledujú sa tieto ukazovatele týkajúce sa podnikov:

  Systémy IKT a ich používanie v podnikoch

  Ukazovateľ sledovaný v prípade všetkých podnikov:






  — | používanie počítačov. |
| --- | --- | --- |

b)

Sledujú sa tieto ukazovatele týkajúce sa podnikov:

Systémy IKT a ich používanie v podnikoch

Ukazovateľ sledovaný v prípade všetkých podnikov:

—

používanie počítačov.

Ukazovateľ sledovaný v prípade podnikov, ktoré používajú počítače:

| — | (nepovinné) zamestnané osoby alebo percentuálny podiel z celkového počtu zamestnaných osôb, ktoré používajú počítače na pracovné účely. |
| --- | --- |

—

(nepovinné) zamestnané osoby alebo percentuálny podiel z celkového počtu zamestnaných osôb, ktoré používajú počítače na pracovné účely.

Znalosti v oblasti IKT v podnikovej jednotke a potreba zručností v oblasti IKT

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré používajú počítače:

| — | zamestnávanie špecialistov IKT, |
| --- | --- |

—

zamestnávanie špecialistov IKT,

| — | poskytnutie akéhokoľvek druhu odbornej prípravy na rozvinutie zručností súvisiacich s IKT pre špecialistov IKT v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

poskytnutie akéhokoľvek druhu odbornej prípravy na rozvinutie zručností súvisiacich s IKT pre špecialistov IKT v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | poskytnutie akéhokoľvek druhu odbornej prípravy na rozvinutie zručností súvisiacich s IKT pre ostatné zamestnané osoby v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

poskytnutie akéhokoľvek druhu odbornej prípravy na rozvinutie zručností súvisiacich s IKT pre ostatné zamestnané osoby v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | prijatie alebo snaha prijať špecialistov IKT, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

prijatie alebo snaha prijať špecialistov IKT, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | vykonávanie nasledujúcich činností IKT, v predchádzajúcom kalendárnom roku („najmä vlastnými zamestnancami vrátane zamestnancov v materských spoločnostiach alebo pridružených podnikoch“; „najmä externým dodávateľom“; „neuplatňuje sa“):






  — | údržba infraštruktúry IKT (servery, počítače, tlačiarne, siete), |
| --- | --- | --- |

—

vykonávanie nasledujúcich činností IKT, v predchádzajúcom kalendárnom roku („najmä vlastnými zamestnancami vrátane zamestnancov v materských spoločnostiach alebo pridružených podnikoch“; „najmä externým dodávateľom“; „neuplatňuje sa“):

—

údržba infraštruktúry IKT (servery, počítače, tlačiarne, siete),

| — | podpora kancelárskeho softvéru, |
| --- | --- |

—

podpora kancelárskeho softvéru,

| — | vývoj softvéru/systémov na riadenie podniku, |
| --- | --- |

—

vývoj softvéru/systémov na riadenie podniku,

| — | podpora softvéru/systémov na riadenie podniku, |
| --- | --- |

—

podpora softvéru/systémov na riadenie podniku,

| — | vývoj webových aplikácií, |
| --- | --- |

—

vývoj webových aplikácií,

| — | podpora webových aplikácií, |
| --- | --- |

—

podpora webových aplikácií,

| — | bezpečnosť a ochrana údajov. |
| --- | --- |

—

bezpečnosť a ochrana údajov.

Ukazovateľ sledovaný v prípade podnikov, ktoré používajú počítače a ktoré v predchádzajúcom kalendárnom roku prijali alebo sa snažili prijať špecialistov IKT:

| — | existencia voľných miest pre špecialistov IKT, ktoré bolo ťažké obsadiť, v predchádzajúcom kalendárnom roku. |
| --- | --- |

—

existencia voľných miest pre špecialistov IKT, ktoré bolo ťažké obsadiť, v predchádzajúcom kalendárnom roku.

Používanie internetu a iných elektronických sietí v podnikoch

Ukazovateľ sledovaný v prípade podnikov, ktoré používajú počítače:

| — | prístup na internet. |
| --- | --- |

—

prístup na internet.

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré majú prístup na internet:

| — | zamestnané osoby alebo percentuálny podiel z celkového počtu zamestnaných osôb, ktoré používajú počítače s prístupom na internet na pracovné účely, |
| --- | --- |

—

zamestnané osoby alebo percentuálny podiel z celkového počtu zamestnaných osôb, ktoré používajú počítače s prístupom na internet na pracovné účely,

| — | pripojenie na internet: DSL alebo akýkoľvek iný druh pevného širokopásmového internetového pripojenia, |
| --- | --- |

—

pripojenie na internet: DSL alebo akýkoľvek iný druh pevného širokopásmového internetového pripojenia,

| — | pripojenie na internet: mobilné širokopásmové pripojenie cez prenosné zariadenie používajúce mobilné telefónne siete („3G“ alebo „4G“), |
| --- | --- |

—

pripojenie na internet: mobilné širokopásmové pripojenie cez prenosné zariadenie používajúce mobilné telefónne siete („3G“ alebo „4G“),

| — | (nepovinné) pripojenie na internet: mobilné širokopásmové pripojenie cez prenosný počítač používajúci mobilné telefónne siete („3G“ alebo „4G“), |
| --- | --- |

—

(nepovinné) pripojenie na internet: mobilné širokopásmové pripojenie cez prenosný počítač používajúci mobilné telefónne siete („3G“ alebo „4G“),

| — | (nepovinné) pripojenie na internet: mobilné širokopásmové pripojenie cez iné prenosné zariadenia, ako sú napr. smartfóny používajúce mobilné telefónne siete („3G“ alebo „4G“), |
| --- | --- |

—

(nepovinné) pripojenie na internet: mobilné širokopásmové pripojenie cez iné prenosné zariadenia, ako sú napr. smartfóny používajúce mobilné telefónne siete („3G“ alebo „4G“),

| — | používanie webovej lokality, |
| --- | --- |

—

používanie webovej lokality,

| — | zamestnané osoby alebo percentuálny podiel z celkového počtu zamestnaných osôb, ktorým podnik poskytol prenosné zariadenie umožňujúce pripojenie na internet na pracovné účely prostredníctvom mobilných telefónnych sietí, |
| --- | --- |

—

zamestnané osoby alebo percentuálny podiel z celkového počtu zamestnaných osôb, ktorým podnik poskytol prenosné zariadenie umožňujúce pripojenie na internet na pracovné účely prostredníctvom mobilných telefónnych sietí,

| — | používanie sociálnych sietí, nielen na umiestňovanie platených reklám, |
| --- | --- |

—

používanie sociálnych sietí, nielen na umiestňovanie platených reklám,

| — | používanie podnikových blogov alebo mikroblogov, nielen na umiestňovanie platených reklám, |
| --- | --- |

—

používanie podnikových blogov alebo mikroblogov, nielen na umiestňovanie platených reklám,

| — | používanie webových lokalít na zdieľanie multimediálnych obsahov, nielen na umiestňovanie platených reklám, |
| --- | --- |

—

používanie webových lokalít na zdieľanie multimediálnych obsahov, nielen na umiestňovanie platených reklám,

| — | používanie nástrojov na báze wiki na výmenu poznatkov, nielen na umiestňovanie platených reklám, |
| --- | --- |

—

používanie nástrojov na báze wiki na výmenu poznatkov, nielen na umiestňovanie platených reklám,

| — | (nepovinné) používanie platených reklám na internete. |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie platených reklám na internete.

Ukazovateľ sledovaný v prípade podnikov, ktoré majú DSL alebo akýkoľvek iný druh pevného širokopásmového pripojenia na internet:

| — | maximálna zmluvne stanovená rýchlosť sťahovania najrýchlejšieho pevného pripojenia na internet v Mbit/s; ([0, < 2]; [2, < 10]; [10, < 30]; [30, < 100]; [> 100]). |
| --- | --- |

—

maximálna zmluvne stanovená rýchlosť sťahovania najrýchlejšieho pevného pripojenia na internet v Mbit/s; ([0, < 2]; [2, < 10]; [10, < 30]; [30, < 100]; [> 100]).

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré majú webovú lokalitu:

| — | funkčná ponuka: opis tovaru alebo služieb, cenníky, |
| --- | --- |

—

funkčná ponuka: opis tovaru alebo služieb, cenníky,

| — | funkčná ponuka: online objednávanie alebo rezervovanie, |
| --- | --- |

—

funkčná ponuka: online objednávanie alebo rezervovanie,

| — | funkčná ponuka: možnosť pre návštevníkov prispôsobiť si alebo navrhnúť tovar alebo služby online, |
| --- | --- |

—

funkčná ponuka: možnosť pre návštevníkov prispôsobiť si alebo navrhnúť tovar alebo služby online,

| — | funkčná ponuka: možnosť vysledovať zadané objednávky alebo zistiť informácie o ich stave, |
| --- | --- |

—

funkčná ponuka: možnosť vysledovať zadané objednávky alebo zistiť informácie o ich stave,

| — | funkčná ponuka: individualizácia obsahu webovej lokality pre pravidelných/častejších návštevníkov, |
| --- | --- |

—

funkčná ponuka: individualizácia obsahu webovej lokality pre pravidelných/častejších návštevníkov,

| — | funkčná ponuka: linky alebo odkazy na podnikové profily v sociálnych médiách, |
| --- | --- |

—

funkčná ponuka: linky alebo odkazy na podnikové profily v sociálnych médiách,

| — | (nepovinné) funkčná ponuka: vyhlásenie o ochrane osobných údajov, označenie o zachovaní dôverného charakteru informácií alebo osvedčenie o bezpečnosti webovej lokality, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) funkčná ponuka: vyhlásenie o ochrane osobných údajov, označenie o zachovaní dôverného charakteru informácií alebo osvedčenie o bezpečnosti webovej lokality,

| — | (nepovinné) funkčná ponuka: zverejnenie voľných pracovných miest alebo online podávanie žiadostí o zamestnanie. |
| --- | --- |

—

(nepovinné) funkčná ponuka: zverejnenie voľných pracovných miest alebo online podávanie žiadostí o zamestnanie.

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré používajú sociálne médiá, najmä sociálne siete, podnikové blogy alebo mikroblogy, webové lokality na zdieľanie multimediálnych obsahov alebo nástroje na báze wiki na výmenu poznatkov na iné účely než umiestňovanie platených reklám:

| — | používanie sociálnych médií na vytvorenie podnikového imidžu alebo predaj výrobkov, |
| --- | --- |

—

používanie sociálnych médií na vytvorenie podnikového imidžu alebo predaj výrobkov,

| — | používanie sociálnych médií na zistenie názorov, hodnotení alebo otázok zákazníkov alebo na reakcie na ne, |
| --- | --- |

—

používanie sociálnych médií na zistenie názorov, hodnotení alebo otázok zákazníkov alebo na reakcie na ne,

| — | používanie sociálnych médií na zapojenie zákazníkov do vývoja alebo inovácie tovaru alebo služieb, |
| --- | --- |

—

používanie sociálnych médií na zapojenie zákazníkov do vývoja alebo inovácie tovaru alebo služieb,

| — | používanie sociálnych médií na spoluprácu s obchodnými partnermi alebo inými organizáciami, |
| --- | --- |

—

používanie sociálnych médií na spoluprácu s obchodnými partnermi alebo inými organizáciami,

| — | používanie sociálnych médií na prijímanie zamestnancov, |
| --- | --- |

—

používanie sociálnych médií na prijímanie zamestnancov,

| — | používanie sociálnych médií na výmenu názorov, stanovísk alebo poznatkov v rámci podniku. |
| --- | --- |

—

používanie sociálnych médií na výmenu názorov, stanovísk alebo poznatkov v rámci podniku.

Prístup k technológiám umožňujúcim pripojenie na internet alebo iné siete z akéhokoľvek miesta v akomkoľvek čase (všadeprítomná pripojiteľnosť) a ich používanie

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré majú prístup na internet:

| — | (nepovinné) poskytovanie vzdialeného prístupu k systému elektronickej pošty, dokumentom alebo aplikáciám podniku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) poskytovanie vzdialeného prístupu k systému elektronickej pošty, dokumentom alebo aplikáciám podniku,

| — | (nepovinné) používanie služieb typu cloud computing s výnimkou bezplatných služieb. |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie služieb typu cloud computing s výnimkou bezplatných služieb.

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré majú prístup na internet a kupujú služby typu cloud computing:

| — | (nepovinné) používanie elektronickej pošty ako služby typu cloud computing, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie elektronickej pošty ako služby typu cloud computing,

| — | (nepovinné) používanie kancelárskeho softvéru ako služby typu cloud computing, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie kancelárskeho softvéru ako služby typu cloud computing,

| — | (nepovinné) hosting podnikovej(-ých) databáz(-y) ako služby typu cloud computing, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) hosting podnikovej(-ých) databáz(-y) ako služby typu cloud computing,

| — | (nepovinné) ukladanie súborov ako služby typu cloud computing, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) ukladanie súborov ako služby typu cloud computing,

| — | (nepovinné) používanie softvérových aplikácií pre financie alebo účtovníctvo ako služby typu cloud computing, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie softvérových aplikácií pre financie alebo účtovníctvo ako služby typu cloud computing,

| — | (nepovinné) používanie správy informácií o zákazníkoch (Customer Relationship Management – CRM) ako služby typu cloud computing, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie správy informácií o zákazníkoch (Customer Relationship Management – CRM) ako služby typu cloud computing,

| — | (nepovinné) používanie výpočtovej kapacity na prevádzku vlastného softvéru ako služby typu cloud computing, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie výpočtovej kapacity na prevádzku vlastného softvéru ako služby typu cloud computing,

| — | (nepovinné) používanie služieb typu cloud computing zo spoločne využívaných serverov poskytovateľov služieb, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie služieb typu cloud computing zo spoločne využívaných serverov poskytovateľov služieb,

| — | (nepovinné) používanie služieb typu cloud computing zo serverov poskytovateľov služieb určených výlučne pre podnik. |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie služieb typu cloud computing zo serverov poskytovateľov služieb určených výlučne pre podnik.

Procesy elektronického podnikania a organizačné aspekty

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré používajú počítače:

| — | používanie softvérového balíka ERP (Enterprise Resource Planning – plánovanie podnikových zdrojov) na zdieľanie informácií medzi rôznymi podnikovými funkčnými oblasťami, |
| --- | --- |

—

používanie softvérového balíka ERP (Enterprise Resource Planning – plánovanie podnikových zdrojov) na zdieľanie informácií medzi rôznymi podnikovými funkčnými oblasťami,

| — | používanie akejkoľvek softvérovej aplikácie na správu informácií o zákazníkoch (Customer Relationship Management — CRM), ktorá umožňuje zachytenie, ukladanie informácií o zákazníkoch podniku a ich sprístupnenie ostatným podnikovým funkčným oblastiam, |
| --- | --- |

—

používanie akejkoľvek softvérovej aplikácie na správu informácií o zákazníkoch (Customer Relationship Management — CRM), ktorá umožňuje zachytenie, ukladanie informácií o zákazníkoch podniku a ich sprístupnenie ostatným podnikovým funkčným oblastiam,

| — | používanie akejkoľvek softvérovej aplikácie na správu informácií o zákazníkoch (Customer Relationship Management — CRM), ktorá umožňuje analyzovanie informácií o zákazníkoch na účely marketingu, |
| --- | --- |

—

používanie akejkoľvek softvérovej aplikácie na správu informácií o zákazníkoch (Customer Relationship Management — CRM), ktorá umožňuje analyzovanie informácií o zákazníkoch na účely marketingu,

| — | elektronická výmena informácií o riadení dodávateľského reťazca (SCM) s dodávateľmi alebo so zákazníkmi s cieľom koordinovať dostupnosť a dodávanie výrobkov alebo služieb konečnému spotrebiteľovi bez manuálneho písania informácií, |
| --- | --- |

—

elektronická výmena informácií o riadení dodávateľského reťazca (SCM) s dodávateľmi alebo so zákazníkmi s cieľom koordinovať dostupnosť a dodávanie výrobkov alebo služieb konečnému spotrebiteľovi bez manuálneho písania informácií,

| — | (nepovinné) odosielanie faktúr iným podnikom alebo verejným orgánom v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) odosielanie faktúr iným podnikom alebo verejným orgánom v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr odoslaných iným podnikom alebo verejným orgánom vo forme elektronických faktúr v štandardnej štruktúre vhodnej na automatické spracovanie, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr odoslaných iným podnikom alebo verejným orgánom vo forme elektronických faktúr v štandardnej štruktúre vhodnej na automatické spracovanie, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr odoslaných iným podnikom alebo verejným orgánom v elektronickej forme v štruktúre nevhodnej na automatické spracovanie, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr odoslaných iným podnikom alebo verejným orgánom v elektronickej forme v štruktúre nevhodnej na automatické spracovanie, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr odoslaných iným podnikom alebo verejným orgánom len v papierovej forme, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr odoslaných iným podnikom alebo verejným orgánom len v papierovej forme, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr prijatých vo forme elektronických faktúr v štandardnej štruktúre vhodnej na automatické spracovanie, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr prijatých vo forme elektronických faktúr v štandardnej štruktúre vhodnej na automatické spracovanie, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr prijatých v papierovej forme alebo vo forme elektronických faktúr v štruktúre nevhodnej na automatické spracovanie, v predchádzajúcom kalendárnom roku. |
| --- | --- |

—

(nepovinné) percentuálny podiel všetkých faktúr prijatých v papierovej forme alebo vo forme elektronických faktúr v štruktúre nevhodnej na automatické spracovanie, v predchádzajúcom kalendárnom roku.

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré majú elektronickú výmenu informácií o riadení dodávateľského reťazca:

| — | elektronická výmena informácií o riadení dodávateľského reťazca s dodávateľmi alebo so zákazníkmi prostredníctvom webových lokalít (webová lokalita podniku, webová lokalita obchodných partnerov alebo webové portály), |
| --- | --- |

—

elektronická výmena informácií o riadení dodávateľského reťazca s dodávateľmi alebo so zákazníkmi prostredníctvom webových lokalít (webová lokalita podniku, webová lokalita obchodných partnerov alebo webové portály),

| — | elektronická výmena informácií o riadení dodávateľského reťazca s dodávateľmi alebo so zákazníkmi prostredníctvom elektronickej výmeny informácií na automatické spracovanie. |
| --- | --- |

—

elektronická výmena informácií o riadení dodávateľského reťazca s dodávateľmi alebo so zákazníkmi prostredníctvom elektronickej výmeny informácií na automatické spracovanie.

Bezpečnosť a dôveryhodnosť IKT

Ukazovateľ sledovaný v prípade podnikov, ktoré používajú počítače:

| — | existencia formálne stanovenej bezpečnostnej politiky v oblasti IKT. |
| --- | --- |

—

existencia formálne stanovenej bezpečnostnej politiky v oblasti IKT.

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré používajú počítače a ktoré majú formálne stanovenú bezpečnostnú politiku v oblasti IKT:

| — | opatrenia bezpečnostnej politiky v oblasti IKT sa zameriavajú na tieto riziká: zničenie alebo poškodenie údajov z dôvodu útoku alebo neočakávaného problému, |
| --- | --- |

—

opatrenia bezpečnostnej politiky v oblasti IKT sa zameriavajú na tieto riziká: zničenie alebo poškodenie údajov z dôvodu útoku alebo neočakávaného problému,

| — | opatrenia bezpečnostnej politiky v oblasti IKT sa zameriavajú na tieto riziká: zverejnenie dôverných údajov náhodou alebo z dôvodu vniknutia neoprávnených osôb do systému, útokov v súvislosti s pharmingom alebo phishingom, |
| --- | --- |

—

opatrenia bezpečnostnej politiky v oblasti IKT sa zameriavajú na tieto riziká: zverejnenie dôverných údajov náhodou alebo z dôvodu vniknutia neoprávnených osôb do systému, útokov v súvislosti s pharmingom alebo phishingom,

| — | opatrenia bezpečnostnej politiky v oblasti IKT sa zameriavajú na tieto riziká: nedostupnosť služieb IKT z dôvodu útokov zvonka (napr. útokov v súvislosti s odmietnutím služieb), |
| --- | --- |

—

opatrenia bezpečnostnej politiky v oblasti IKT sa zameriavajú na tieto riziká: nedostupnosť služieb IKT z dôvodu útokov zvonka (napr. útokov v súvislosti s odmietnutím služieb),

| — | obdobie stanovenia bezpečnostnej politiky v oblasti IKT alebo jej poslednej revízie („za posledných dvanásť mesiacov“; „pred viac ako dvanástimi mesiacmi, ale nie viac ako pred dvadsiatimi štyrmi mesiacmi“; „pred viac ako pred dvadsiatimi štyrmi mesiacmi“). |
| --- | --- |

—

obdobie stanovenia bezpečnostnej politiky v oblasti IKT alebo jej poslednej revízie („za posledných dvanásť mesiacov“; „pred viac ako dvanástimi mesiacmi, ale nie viac ako pred dvadsiatimi štyrmi mesiacmi“; „pred viac ako pred dvadsiatimi štyrmi mesiacmi“).

Elektronický obchod

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré používajú počítače:

| — | prijatie objednávok na tovar alebo služby zadaných prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie (internetový predaj), v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

prijatie objednávok na tovar alebo služby zadaných prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie (internetový predaj), v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: tovar alebo služby nie sú vhodné na internetový predaj, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: tovar alebo služby nie sú vhodné na internetový predaj,

| — | (nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: problémy súvisiace s logistikou, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: problémy súvisiace s logistikou,

| — | (nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: problémy s platbou, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: problémy s platbou,

| — | (nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: problémy súvisiace s bezpečnosťou IKT alebo ochranou údajov, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: problémy súvisiace s bezpečnosťou IKT alebo ochranou údajov,

| — | (nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: problémy s právnym rámcom, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: problémy s právnym rámcom,

| — | (nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: príliš vysoké investičné náklady v porovnaní s očakávaným úžitkom, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) prekážky, ktoré obmedzujú predaj prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie alebo mu bránia: príliš vysoké investičné náklady v porovnaní s očakávaným úžitkom,

| — | prijatie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom správ EDI (EDI predaj) v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

prijatie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom správ EDI (EDI predaj) v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | zadanie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom webovej lokality, aplikácie alebo správy EDI v predchádzajúcom kalendárnom roku. |
| --- | --- |

—

zadanie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom webovej lokality, aplikácie alebo správy EDI v predchádzajúcom kalendárnom roku.

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré prijali objednávky zadané prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, v predchádzajúcom kalendárnom roku:

| — | hodnota alebo percentuálny podiel celkového obratu z predaja v rámci elektronického obchodu, ktorý bol výsledkom objednávok zadaných prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

hodnota alebo percentuálny podiel celkového obratu z predaja v rámci elektronického obchodu, ktorý bol výsledkom objednávok zadaných prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | percentuálny podiel predaja (obratu) v rámci elektronického obchodu súkromným zákazníkom (B2C), ktorý bol výsledkom objednávok zadaných prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

percentuálny podiel predaja (obratu) v rámci elektronického obchodu súkromným zákazníkom (B2C), ktorý bol výsledkom objednávok zadaných prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | percentuálny podiel predaja (obratu) v rámci elektronického obchodu iným podnikom (B2B) a predaja v rámci elektronického obchodu verejným orgánom (B2G), ktorý bol výsledkom prijatých objednávok zadaných prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

percentuálny podiel predaja (obratu) v rámci elektronického obchodu iným podnikom (B2B) a predaja v rámci elektronického obchodu verejným orgánom (B2G), ktorý bol výsledkom prijatých objednávok zadaných prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | elektronický predaj podľa pôvodu: vlastná krajina, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

elektronický predaj podľa pôvodu: vlastná krajina, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | elektronický predaj podľa pôvodu: ostatné krajiny EÚ, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

elektronický predaj podľa pôvodu: ostatné krajiny EÚ, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | elektronický predaj podľa pôvodu: zahraničie, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

elektronický predaj podľa pôvodu: zahraničie, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) používanie online platobných systémov v prípade predaja prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, t. j. platba je súčasťou objednávky, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie online platobných systémov v prípade predaja prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, t. j. platba je súčasťou objednávky,

| — | (nepovinné) používanie offline platobných systémov v prípade predaja prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, t. j. platba nie je súčasťou objednávky. |
| --- | --- |

—

(nepovinné) používanie offline platobných systémov v prípade predaja prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, t. j. platba nie je súčasťou objednávky.

Ukazovateľ sledovaný v prípade podnikov, ktoré prijali objednávky na výrobky alebo služby prostredníctvom správ EDI:

| — | hodnota alebo percentuálny podiel celkového obratu z predaja v rámci elektronického obchodu, ktorý bol výsledkom objednávok prijatých prostredníctvom správ EDI, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

hodnota alebo percentuálny podiel celkového obratu z predaja v rámci elektronického obchodu, ktorý bol výsledkom objednávok prijatých prostredníctvom správ EDI, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | elektronický predaj podľa pôvodu: vlastná krajina, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

elektronický predaj podľa pôvodu: vlastná krajina, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | elektronický predaj podľa pôvodu: ostatné krajiny EÚ, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

elektronický predaj podľa pôvodu: ostatné krajiny EÚ, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | elektronický predaj podľa pôvodu: zahraničie, v predchádzajúcom kalendárnom roku. |
| --- | --- |

—

elektronický predaj podľa pôvodu: zahraničie, v predchádzajúcom kalendárnom roku.

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré zadali objednávky prostredníctvom webovej lokality, aplikácie alebo správy EDI:

| — | (nepovinné) zadanie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) zadanie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom webovej lokality alebo aplikácie, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) zadanie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom správ EDI, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) zadanie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom správ EDI, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | zadanie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom webovej lokality, aplikácie alebo správy EDI v hodnote aspoň 1 % celkovej hodnoty nákupov, v predchádzajúcom kalendárnom roku. |
| --- | --- |

—

zadanie objednávok na tovar alebo služby prostredníctvom webovej lokality, aplikácie alebo správy EDI v hodnote aspoň 1 % celkovej hodnoty nákupov, v predchádzajúcom kalendárnom roku.

Ukazovatele sledované v prípade podnikov, ktoré zadali objednávky prostredníctvom webovej lokality, aplikácie alebo správy EDI v hodnote aspoň 1 % celkovej hodnoty nákupov, v predchádzajúcom kalendárnom roku:

| — | (nepovinné) elektronický nákup podľa pôvodu: vlastná krajina, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) elektronický nákup podľa pôvodu: vlastná krajina, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) elektronický nákup podľa pôvodu: ostatné krajiny EÚ, v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) elektronický nákup podľa pôvodu: ostatné krajiny EÚ, v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | (nepovinné) elektronický nákup podľa pôvodu: zahraničie, v predchádzajúcom kalendárnom roku. |
| --- | --- |

—

(nepovinné) elektronický nákup podľa pôvodu: zahraničie, v predchádzajúcom kalendárnom roku.

| c) | Tieto základné ukazovatele o podniku sa sledujú alebo získavajú z alternatívnych zdrojov:
  Ukazovatele sledované v prípade všetkých podnikov:






  — | hlavná ekonomická činnosť podniku v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- | --- |

c)

Tieto základné ukazovatele o podniku sa sledujú alebo získavajú z alternatívnych zdrojov:

Ukazovatele sledované v prípade všetkých podnikov:

—

hlavná ekonomická činnosť podniku v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | priemerný počet zamestnaných osôb v predchádzajúcom kalendárnom roku, |
| --- | --- |

—

priemerný počet zamestnaných osôb v predchádzajúcom kalendárnom roku,

| — | tržby spolu v predchádzajúcom kalendárnom roku (hodnota bez DPH). |
| --- | --- |

—

tržby spolu v predchádzajúcom kalendárnom roku (hodnota bez DPH).

2.   POKRYTIE

Ukazovatele stanovené v bode 1 písmenách b) až c) tejto prílohy sa sledujú a získavajú za podniky zaradené do týchto ekonomických činností, veľkostných tried a geografických oblastí.

| a) | Ekonomická činnosť: podniky zaradené do týchto položiek NACE Rev. 2:






  Položka NACE | Opis |
| --- | --- | --- |
| Sekcia C | „Priemyselná výroba“ |
| Sekcia D, E | „Dodávka elektriny, plynu a pary, dodávka vody, čistenie a odvod odpadových vôd“ |
| Sekcia F | „Stavebníctvo“ |
| Sekcia G | „Veľkoobchod a maloobchod; oprava motorových vozidiel a motocyklov“ |
| Sekcia H | „Doprava a skladovanie“ |
| Sekcia I | „Ubytovacie a stravovacie služby“ |
| Sekcia J | „Informácie a komunikácia“ |
| Sekcia L | „Činnosti v oblasti nehnuteľností“ |
| Divízie 69 – 74 | „Odborné, vedecké a technické testovanie a analýzy“ |
| Sekcia N | „Administratívne a podporné služby“ |
| Skupina 95.1 | „Oprava počítačov a komunikačných zariadení“ |

a)

Ekonomická činnosť: podniky zaradené do týchto položiek NACE Rev. 2:

Položka NACE

Opis

Sekcia C

„Priemyselná výroba“

Sekcia D, E

„Dodávka elektriny, plynu a pary, dodávka vody, čistenie a odvod odpadových vôd“

Sekcia F

„Stavebníctvo“

Sekcia G

„Veľkoobchod a maloobchod; oprava motorových vozidiel a motocyklov“

Sekcia H

„Doprava a skladovanie“

Sekcia I

„Ubytovacie a stravovacie služby“

Sekcia J

„Informácie a komunikácia“

Sekcia L

„Činnosti v oblasti nehnuteľností“

Divízie 69 – 74

„Odborné, vedecké a technické testovanie a analýzy“

Sekcia N

„Administratívne a podporné služby“

Skupina 95.1

„Oprava počítačov a komunikačných zariadení“

| b) | Veľkosť podniku: podniky s 10 alebo viac zamestnanými osobami. Sledovanie podnikov s menej ako 10 zamestnanými osobami je nepovinné. |
| --- | --- |

b)

Veľkosť podniku: podniky s 10 alebo viac zamestnanými osobami. Sledovanie podnikov s menej ako 10 zamestnanými osobami je nepovinné.

| c) | Geografická oblasť: podniky nachádzajúce sa v akejkoľvek časti územia členského štátu. |
| --- | --- |

c)

Geografická oblasť: podniky nachádzajúce sa v akejkoľvek časti územia členského štátu.

3.   REFERENČNÉ OBDOBIA

Referenčným obdobím pre ukazovatele, ktoré sa vzťahujú na predchádzajúci kalendárny rok, je rok 2014. Pre ostatné ukazovatele je referenčným obdobím rok 2015.

4.   ČLENENIA

V prípade tém a ukazovateľov uvedených v bode 1 písm. b) tejto prílohy sa poskytujú tieto doplnkové ukazovatele:

| a) | Členenie podľa odvetví ekonomických činností: podľa týchto agregátov NACE Rev. 2:
  Agregácia NACE Rev. 2 na eventuálny výpočet národných agregátov
  10 – 18
  19 – 23
  24 – 25
  26 – 33
  35 – 39
  41 – 43
  45 – 47
  47
  49 – 53
  55
  58 – 63
  68
  69 – 74
  77 – 82
  26.1 – 26.4, 26.8, 46.5, 58.2, 61, 62, 63.1, 95.1
  Agregácia NACE Rev. 2 na eventuálny výpočet európskych agregátov
  10 – 12
  13 – 15
  16 – 18
  26
  27 – 28
  29 – 30
  31 – 33
  45
  46
  55 – 56
  58 – 60
  61
  62 – 63
  77 – 78 + 80 – 82
  79
  95.1 |
| --- | --- |

a)

Členenie podľa odvetví ekonomických činností: podľa týchto agregátov NACE Rev. 2:

Agregácia NACE Rev. 2 na eventuálny výpočet národných agregátov

10 – 18

19 – 23

24 – 25

26 – 33

35 – 39

41 – 43

45 – 47

47

49 – 53

55

58 – 63

68

69 – 74

77 – 82

26.1 – 26.4, 26.8, 46.5, 58.2, 61, 62, 63.1, 95.1

Agregácia NACE Rev. 2 na eventuálny výpočet európskych agregátov

10 – 12

13 – 15

16 – 18

26

27 – 28

29 – 30

31 – 33

45

46

55 – 56

58 – 60

61

62 – 63

77 – 78 + 80 – 82

79

95.1

| b) | Členenie podľa veľkostných tried: údaje sa poskytujú v členení podľa týchto veľkostných tried v závislosti od počtu zamestnaných osôb:
  Veľkostná trieda
  10 alebo viac zamestnaných osôb
  10 až 49 zamestnaných osôb
  50 až 249 zamestnaných osôb
  250 alebo viac zamestnaných osôb
  Ak sa sledujú podniky s menej ako 10 zamestnanými osobami, uplatňuje sa toto členenie. (Ukazovatele pre veľkostné triedy „menej ako 5 zamestnaných osôb“ a „5 až 9 zamestnaných osôb“ sú nepovinné.)
  Veľkostná trieda
  Menej ako 10 zamestnaných osôb
  Menej ako 5 zamestnaných osôb (nepovinné)
  5 až 9 zamestnaných osôb (nepovinné) |
| --- | --- |

b)

Členenie podľa veľkostných tried: údaje sa poskytujú v členení podľa týchto veľkostných tried v závislosti od počtu zamestnaných osôb:

Veľkostná trieda

10 alebo viac zamestnaných osôb

10 až 49 zamestnaných osôb

50 až 249 zamestnaných osôb

250 alebo viac zamestnaných osôb

Ak sa sledujú podniky s menej ako 10 zamestnanými osobami, uplatňuje sa toto členenie. (Ukazovatele pre veľkostné triedy „menej ako 5 zamestnaných osôb“ a „5 až 9 zamestnaných osôb“ sú nepovinné.)

Veľkostná trieda

Menej ako 10 zamestnaných osôb

Menej ako 5 zamestnaných osôb (nepovinné)

5 až 9 zamestnaných osôb (nepovinné)

5.   PERIODICITA

Údaje za rok 2015 sa predložia jednorazovo.

6.   LEHOTY

| a) | Agregované údaje, v prípade potreby označené ako dôverné alebo nespoľahlivé, sa majú v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 808/2004 zaslať Eurostatu pred 5. októbrom 2015. Do tohto dátumu musí byť súbor údajov dokončený, zvalidovaný a prijatý. |
| --- | --- |

a)

Agregované údaje, v prípade potreby označené ako dôverné alebo nespoľahlivé, sa majú v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 808/2004 zaslať Eurostatu pred 5. októbrom 2015. Do tohto dátumu musí byť súbor údajov dokončený, zvalidovaný a prijatý.

| b) | Metaúdaje uvedené v článku 6 nariadenia (ES) č. 808/2004 sa majú zaslať Eurostatu pred 31. májom 2015. |
| --- | --- |

b)

Metaúdaje uvedené v článku 6 nariadenia (ES) č. 808/2004 sa majú zaslať Eurostatu pred 31. májom 2015.

| c) | Správa o kvalite uvedená v článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 808/2004 sa má zaslať Eurostatu do 5. novembra 2015. |
| --- | --- |

c)

Správa o kvalite uvedená v článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 808/2004 sa má zaslať Eurostatu do 5. novembra 2015.

| d) | Údaje a metaúdaje sa majú poskytovať Eurostatu v súlade so štandardom výmeny údajov stanoveným Eurostatom cez jednotné kontaktné miesto. Metaúdaje a správa o kvalite sa majú poskytovať v štandardnej štruktúre stanovenej Eurostatom. |
| --- | --- |

d)

Údaje a metaúdaje sa majú poskytovať Eurostatu v súlade so štandardom výmeny údajov stanoveným Eurostatom cez jednotné kontaktné miesto. Metaúdaje a správa o kvalite sa majú poskytovať v štandardnej štruktúre stanovenej Eurostatom.

---

PRÍLOHA II

Modul 2: Jednotlivci, domácnosti a informačná spoločnosť

1.   TÉMY A ICH UKAZOVATELE

| a) | Medzi témy vybrané zo zoznamu v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 808/2004, ktoré sa majú sledovať v referenčnom roku 2015, patria:






  — | prístup jednotlivcov a/alebo domácností k IKT a ich používanie, |
| --- | --- | --- |

a)

Medzi témy vybrané zo zoznamu v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 808/2004, ktoré sa majú sledovať v referenčnom roku 2015, patria:

—

prístup jednotlivcov a/alebo domácností k IKT a ich používanie,

| — | používanie internetu a iných elektronických sietí na rôzne účely jednotlivcami a/alebo domácnosťami, |
| --- | --- |

—

používanie internetu a iných elektronických sietí na rôzne účely jednotlivcami a/alebo domácnosťami,

| — | znalosti a zručnosti v oblasti IKT, |
| --- | --- |

—

znalosti a zručnosti v oblasti IKT,

| — | prekážky brániace používaniu IKT a internetu, |
| --- | --- |

—

prekážky brániace používaniu IKT a internetu,

| — | využívanie IKT jednotlivcami na výmenu informácií a služieb s vládami a orgánmi verejnej správy (elektronická verejná správa), |
| --- | --- |

—

využívanie IKT jednotlivcami na výmenu informácií a služieb s vládami a orgánmi verejnej správy (elektronická verejná správa),

| — | prístup k technológiám umožňujúcim pripojenie na internet alebo iné siete z akéhokoľvek miesta v akomkoľvek čase (všadeprítomná pripojiteľnosť) a ich používanie, |
| --- | --- |

—

prístup k technológiám umožňujúcim pripojenie na internet alebo iné siete z akéhokoľvek miesta v akomkoľvek čase (všadeprítomná pripojiteľnosť) a ich používanie,

| — | bezpečnosť a dôveryhodnosť IKT. |
| --- | --- |

—

bezpečnosť a dôveryhodnosť IKT.

| b) | Sledujú sa tieto ukazovatele:

  Prístup k IKT a ich používanie jednotlivcami a/alebo domácnosťami

  Ukazovatele sledované vo všetkých domácnostiach:






  — | prístup na počítač doma, |
| --- | --- | --- |

b)

Sledujú sa tieto ukazovatele:

Prístup k IKT a ich používanie jednotlivcami a/alebo domácnosťami

Ukazovatele sledované vo všetkých domácnostiach:

—

prístup na počítač doma,

| — | prístup na internet doma (akýmkoľvek zariadením). |
| --- | --- |

—

prístup na internet doma (akýmkoľvek zariadením).

Ukazovatele, ktoré sa sledujú v domácnostiach s prístupom na internet:

| — | druh širokopásmového internetového pripojenia v domácnosti: pevné širokopásmové pripojenie, napr. DSL, ADSL, VDSL, kábel, optické vlákno, satelit, verejné WiFi, |
| --- | --- |

—

druh širokopásmového internetového pripojenia v domácnosti: pevné širokopásmové pripojenie, napr. DSL, ADSL, VDSL, kábel, optické vlákno, satelit, verejné WiFi,

| — | druh širokopásmového internetového pripojenia v domácnosti: mobilné širokopásmové pripojenie (cez mobilnú telefónnu sieť – aspoň 3G, napr. UMTS, s použitím (SIM) karty alebo USB kľúča, mobilného telefónu alebo smartfónu ako modemu), |
| --- | --- |

—

druh širokopásmového internetového pripojenia v domácnosti: mobilné širokopásmové pripojenie (cez mobilnú telefónnu sieť – aspoň 3G, napr. UMTS, s použitím (SIM) karty alebo USB kľúča, mobilného telefónu alebo smartfónu ako modemu),

| — | (nepovinné) druh internetového pripojenia v domácnosti: voľba cez bežnú telefónnu linku alebo ISDN, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) druh internetového pripojenia v domácnosti: voľba cez bežnú telefónnu linku alebo ISDN,

| — | (nepovinné) druh internetového pripojenia v domácnosti: mobilné úzkopásmové pripojenie (cez mobilnú telefónnu sieť – menej ako 3G, napr. 2G+/GPRS, s použitím (SIM) karty alebo USB kľúča, mobilného telefónu alebo smartfónu ako modemu). |
| --- | --- |

—

(nepovinné) druh internetového pripojenia v domácnosti: mobilné úzkopásmové pripojenie (cez mobilnú telefónnu sieť – menej ako 3G, napr. 2G+/GPRS, s použitím (SIM) karty alebo USB kľúča, mobilného telefónu alebo smartfónu ako modemu).

Ukazovateľ sledovaný v prípade všetkých jednotlivcov:

| — | používanie počítačov v poslednom období doma, v práci alebo na inom mieste (za posledné tri mesiace; pred viac ako tromi mesiacmi a menej ako rokom; pred viac ako rokom; nikdy nepoužíval počítač). |
| --- | --- |

—

používanie počítačov v poslednom období doma, v práci alebo na inom mieste (za posledné tri mesiace; pred viac ako tromi mesiacmi a menej ako rokom; pred viac ako rokom; nikdy nepoužíval počítač).

Ukazovateľ sledovaný v prípade jednotlivcov, ktorí používali počítač za posledné tri mesiace:

| — | priemerná frekvencia používania počítača (každý deň alebo skoro každý deň; aspoň raz za týždeň (ale nie každý deň); menej ako raz za týždeň). |
| --- | --- |

—

priemerná frekvencia používania počítača (každý deň alebo skoro každý deň; aspoň raz za týždeň (ale nie každý deň); menej ako raz za týždeň).

Používanie internetu jednotlivcami a/alebo domácnosťami na rôzne účely

Ukazovateľ sledovaný v prípade všetkých jednotlivcov:

| — | používanie internetu v poslednom období (za posledné tri mesiace; pred viac ako tromi mesiacmi a menej ako rokom; pred viac ako rokom; nikdy nepoužíval internet). |
| --- | --- |

—

používanie internetu v poslednom období (za posledné tri mesiace; pred viac ako tromi mesiacmi a menej ako rokom; pred viac ako rokom; nikdy nepoužíval internet).

Ukazovateľ sledovaný v prípade jednotlivcov, ktorí používali internet:

| — | používanie internetu na elektronické obchodovanie na súkromné účely v poslednom období (za posledné tri mesiace; pred viac ako tromi mesiacmi a menej ako rokom; pred viac ako rokom; nikdy nenakupoval ani neobjednával cez internet). |
| --- | --- |

—

používanie internetu na elektronické obchodovanie na súkromné účely v poslednom období (za posledné tri mesiace; pred viac ako tromi mesiacmi a menej ako rokom; pred viac ako rokom; nikdy nenakupoval ani neobjednával cez internet).

Ukazovatele sledované v prípade jednotlivcov, ktorí používali internet za posledné tri mesiace:

| — | priemerná frekvencia používania internetu za posledné tri mesiace (každý deň alebo skoro každý deň; aspoň raz za týždeň (ale nie každý deň); menej ako raz za týždeň), |
| --- | --- |

—

priemerná frekvencia používania internetu za posledné tri mesiace (každý deň alebo skoro každý deň; aspoň raz za týždeň (ale nie každý deň); menej ako raz za týždeň),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na odosielanie a prijímanie elektronickej pošty, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na odosielanie a prijímanie elektronickej pošty,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na telefonovanie cez internet, videotelefonovanie (pomocou webovej kamery) prostredníctvom internetu (s použitím aplikácií, napr. Skype, Facetime), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na telefonovanie cez internet, videotelefonovanie (pomocou webovej kamery) prostredníctvom internetu (s použitím aplikácií, napr. Skype, Facetime),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na účasť v sociálnych sieťach (vytvorenie používateľského profilu, vkladanie správ a iných príspevkov), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na účasť v sociálnych sieťach (vytvorenie používateľského profilu, vkladanie správ a iných príspevkov),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vkladanie vlastnej tvorby (textu, fotografií, videa, hudby, softvéru atď.) na akékoľvek webové lokality prístupné pre ostatných používateľov, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vkladanie vlastnej tvorby (textu, fotografií, videa, hudby, softvéru atď.) na akékoľvek webové lokality prístupné pre ostatných používateľov,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na čítanie online spravodajstva, novín alebo spravodajských časopisov, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na čítanie online spravodajstva, novín alebo spravodajských časopisov,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vyhľadávanie informácií týkajúcich sa zdravia (napr. o zraneniach, chorobách, výžive, zlepšovaní zdravia), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vyhľadávanie informácií týkajúcich sa zdravia (napr. o zraneniach, chorobách, výžive, zlepšovaní zdravia),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vyhľadávanie informácií o ponukách vzdelávania, školení alebo kurzov, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vyhľadávanie informácií o ponukách vzdelávania, školení alebo kurzov,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na nahliadanie do wiki (na získanie poznatkov o akejkoľvek téme), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na nahliadanie do wiki (na získanie poznatkov o akejkoľvek téme),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vyhľadávanie informácií o výrobkoch alebo službách, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vyhľadávanie informácií o výrobkoch alebo službách,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na sťahovanie softvéru (iného ako hier), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na sťahovanie softvéru (iného ako hier),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vkladanie názorov týkajúcich sa občianskych alebo politických tém na webové lokality (napr. blogy, sociálne siete), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na vkladanie názorov týkajúcich sa občianskych alebo politických tém na webové lokality (napr. blogy, sociálne siete),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na účasť na online konzultáciách alebo na hlasovaní týkajúcich sa občianskych a politických tém (napr. územné plánovanie, podpisovanie petície), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na účasť na online konzultáciách alebo na hlasovaní týkajúcich sa občianskych a politických tém (napr. územné plánovanie, podpisovanie petície),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na hľadanie práce alebo posielanie žiadostí o prácu, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na hľadanie práce alebo posielanie žiadostí o prácu,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na účasť v profesionálnych sieťach (vytvorenie používateľského profilu, vkladanie správ a iných príspevkov, napr. LinkedIn, Xing), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na účasť v profesionálnych sieťach (vytvorenie používateľského profilu, vkladanie správ a iných príspevkov, napr. LinkedIn, Xing),

| — | používanie internetu na súkromné účely za posledné tri mesiace na využívanie služieb týkajúcich sa cestovania a ubytovania v súvislosti s cestovaním, |
| --- | --- |

—

používanie internetu na súkromné účely za posledné tri mesiace na využívanie služieb týkajúcich sa cestovania a ubytovania v súvislosti s cestovaním,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na predaj tovaru alebo služieb, napr. prostredníctvom online aukcií, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na predaj tovaru alebo služieb, napr. prostredníctvom online aukcií,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na internetové bankovníctvo, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace na súkromné účely na internetové bankovníctvo,

| — | využívanie ukladacieho priestoru na internete za posledné tri mesiace na súkromné účely na ukladanie dokumentov, obrázkov, hudby, video alebo iných súborov (napr. Google Drive, Dropbox, Windows OneDrive (predtým Skydrive), iCloud, Amazon Cloud Drive), |
| --- | --- |

—

využívanie ukladacieho priestoru na internete za posledné tri mesiace na súkromné účely na ukladanie dokumentov, obrázkov, hudby, video alebo iných súborov (napr. Google Drive, Dropbox, Windows OneDrive (predtým Skydrive), iCloud, Amazon Cloud Drive),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace pri učení na vzdelávacie, profesionálne alebo súkromné účely: účasť na online kurze, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace pri učení na vzdelávacie, profesionálne alebo súkromné účely: účasť na online kurze,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace pri učení na vzdelávacie, profesionálne alebo súkromné účely: využívanie online materiálov s výnimkou úplných kurzov (napr. audiovizuálne materiály, softvér na online učenie, elektronické učebnice), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace pri učení na vzdelávacie, profesionálne alebo súkromné účely: využívanie online materiálov s výnimkou úplných kurzov (napr. audiovizuálne materiály, softvér na online učenie, elektronické učebnice),

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace pri učení na vzdelávacie, profesionálne alebo súkromné účely: komunikácia s inštruktormi alebo študentmi prostredníctvom vzdelávacích webových lokalít/portálov, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace pri učení na vzdelávacie, profesionálne alebo súkromné účely: komunikácia s inštruktormi alebo študentmi prostredníctvom vzdelávacích webových lokalít/portálov,

| — | používanie internetu za posledné tri mesiace pri učení na vzdelávacie, profesionálne alebo súkromné účely: iné. |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledné tri mesiace pri učení na vzdelávacie, profesionálne alebo súkromné účely: iné.

Ukazovatele sledované v prípade jednotlivcov, ktorí používali internet za posledné tri mesiace na súkromné účely na účasť v sociálnych sieťach:

| — | priemerná frekvencia používania internetu za posledné tri mesiace na účasť v sociálnych sieťach (každý deň alebo skoro každý deň; aspoň raz za týždeň (ale nie každý deň); menej ako raz za týždeň). |
| --- | --- |

—

priemerná frekvencia používania internetu za posledné tri mesiace na účasť v sociálnych sieťach (každý deň alebo skoro každý deň; aspoň raz za týždeň (ale nie každý deň); menej ako raz za týždeň).

Ukazovatele sledované v prípade jednotlivcov, ktorí používali internet za posledných dvanásť mesiacov na súkromné účely na nákup alebo objednanie tovaru a služieb:

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie jedla alebo potravín, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie jedla alebo potravín,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie tovaru pre domácnosť, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie tovaru pre domácnosť,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie liekov, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie liekov,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie odevov alebo športového tovaru, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie odevov alebo športového tovaru,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie počítačového hardvéru, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie počítačového hardvéru,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie elektronického vybavenia (vrátane kamier), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie elektronického vybavenia (vrátane kamier),

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie telekomunikačných služieb (napr. predplatenie televízie, širokopásmového pripojenia, prípojky pevnej linky alebo mobilného telefónu, dobíjanie kreditu na predplatených telefónnych kartách), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie telekomunikačných služieb (napr. predplatenie televízie, širokopásmového pripojenia, prípojky pevnej linky alebo mobilného telefónu, dobíjanie kreditu na predplatených telefónnych kartách),

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na nákup akcií, poistiek a iných finančných služieb, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na nákup akcií, poistiek a iných finančných služieb,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie dovolenkového ubytovania (hotely atď.), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie dovolenkového ubytovania (hotely atď.),

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie iných cestovných služieb (cestovné lístky, prenájom auta atď.), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie iných cestovných služieb (cestovné lístky, prenájom auta atď.),

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie lístkov na podujatia, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie lístkov na podujatia,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie filmov alebo hudby, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie filmov alebo hudby,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie kníh, časopisov alebo novín (vrátane elektronických kníh), |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie kníh, časopisov alebo novín (vrátane elektronických kníh),

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie materiálov na elektronické vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie materiálov na elektronické vzdelávanie,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie softvéru videohier, iného počítačového softvéru a inovácií softvéru, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie softvéru videohier, iného počítačového softvéru a inovácií softvéru,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie iného tovaru alebo služieb, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na objednanie iného tovaru alebo služieb,

| — | nákup alebo objednanie tovaru alebo služieb za posledných dvanásť mesiacov u vnútroštátnych predajcov, |
| --- | --- |

—

nákup alebo objednanie tovaru alebo služieb za posledných dvanásť mesiacov u vnútroštátnych predajcov,

| — | nákup alebo objednanie tovaru alebo služieb za posledných dvanásť mesiacov u predajcov z iných krajín EÚ, |
| --- | --- |

—

nákup alebo objednanie tovaru alebo služieb za posledných dvanásť mesiacov u predajcov z iných krajín EÚ,

| — | nákup alebo objednanie tovaru alebo služieb za posledných dvanásť mesiacov u predajcov z krajín mimo EÚ, |
| --- | --- |

—

nákup alebo objednanie tovaru alebo služieb za posledných dvanásť mesiacov u predajcov z krajín mimo EÚ,

| — | nákup alebo objednanie tovaru alebo služieb za posledných dvanásť mesiacov: krajina pôvodu predajcov je neznáma, |
| --- | --- |

—

nákup alebo objednanie tovaru alebo služieb za posledných dvanásť mesiacov: krajina pôvodu predajcov je neznáma,

| — | počet objednávok či tovaru alebo služieb zakúpených cez internet za posledné tri mesiace (počet objednávok/nákupov alebo podľa kategórií: 1 – 2 objednávky/nákupy; od > 2 do 5 objednávok/nákupov; od > 5 do 10 objednávok/nákupov, > 10 objednávok/nákupov), |
| --- | --- |

—

počet objednávok či tovaru alebo služieb zakúpených cez internet za posledné tri mesiace (počet objednávok/nákupov alebo podľa kategórií: 1 – 2 objednávky/nákupy; od > 2 do 5 objednávok/nákupov; od > 5 do 10 objednávok/nákupov, > 10 objednávok/nákupov),

| — | celková hodnota tovaru alebo služieb (s výnimkou akcií alebo iných finančných služieb) zakúpených cez internet za posledné tri mesiace (suma v EUR alebo podľa kategórií: menej ako 50 EUR, od 50 do menej ako 100 EUR, od 100 EUR do menej ako 500 EUR, od 500 EUR do menej ako 1 000 EUR, 1 000 EUR alebo viac; suma nie je známa), |
| --- | --- |

—

celková hodnota tovaru alebo služieb (s výnimkou akcií alebo iných finančných služieb) zakúpených cez internet za posledné tri mesiace (suma v EUR alebo podľa kategórií: menej ako 50 EUR, od 50 do menej ako 100 EUR, od 100 EUR do menej ako 500 EUR, od 500 EUR do menej ako 1 000 EUR, 1 000 EUR alebo viac; suma nie je známa),

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: technická porucha webovej lokality pri objednávaní alebo platení, |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: technická porucha webovej lokality pri objednávaní alebo platení,

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: problémy s hľadaním informácií o zárukách a ostatných zákonných právach, |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: problémy s hľadaním informácií o zárukách a ostatných zákonných právach,

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: dodávka trvala dlhšie, ako bolo uvedené, |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: dodávka trvala dlhšie, ako bolo uvedené,

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: konečné náklady vyššie, ako bolo uvedené (napr. vysoké dodacie náklady, neočakávané poplatky za spracovanie), |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: konečné náklady vyššie, ako bolo uvedené (napr. vysoké dodacie náklady, neočakávané poplatky za spracovanie),

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: dodanie nesprávneho alebo poškodeného tovaru, |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: dodanie nesprávneho alebo poškodeného tovaru,

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: došlo k podvodu (napr. vôbec nedoručený tovar/služby, zneužitie údajov z kreditnej karty), |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: došlo k podvodu (napr. vôbec nedoručený tovar/služby, zneužitie údajov z kreditnej karty),

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: reklamácie a odškodnenie sú problematické, alebo reakcia na reklamáciu neuspokojivá, |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: reklamácie a odškodnenie sú problematické, alebo reakcia na reklamáciu neuspokojivá,

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: zahraničný maloobchodník nedodáva do krajiny pobytu jednotlivca, |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: zahraničný maloobchodník nedodáva do krajiny pobytu jednotlivca,

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: iné, |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: iné,

| — | problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: žiadne. |
| --- | --- |

—

problémy v súvislosti s elektronickým obchodom: žiadne.

Znalosti a zručnosti v oblasti IKT

Ukazovatele sledované v prípade jednotlivcov, ktorí používali internet za posledných dvanásť mesiacov:

| — | zručnosti, ktoré umožňujú prenášať súbory medzi počítačom a inými zariadeniami, |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú prenášať súbory medzi počítačom a inými zariadeniami,

| — | zručnosti, ktoré umožňujú inštalovať softvér alebo aplikácie (apps), |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú inštalovať softvér alebo aplikácie (apps),

| — | zručnosti, ktoré umožňujú meniť nastavenia akéhokoľvek softvéru vrátane operačného systému alebo bezpečnostných programov, |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú meniť nastavenia akéhokoľvek softvéru vrátane operačného systému alebo bezpečnostných programov,

| — | zručnosti, ktoré umožňujú kopírovať alebo presúvať súbory alebo adresáre, |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú kopírovať alebo presúvať súbory alebo adresáre,

| — | zručnosti, ktoré umožňujú používať softvér na spracovanie textu, |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú používať softvér na spracovanie textu,

| — | zručnosti, ktoré umožňujú vytvárať prezentácie alebo dokumenty, ktoré zahŕňajú text, obrázky, tabuľky alebo grafy, |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú vytvárať prezentácie alebo dokumenty, ktoré zahŕňajú text, obrázky, tabuľky alebo grafy,

| — | zručnosti, ktoré umožňujú používať tabuľkový softvér, |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú používať tabuľkový softvér,

| — | zručnosti, ktoré umožňujú upraviť fotografie, video alebo audio súbory, |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú upraviť fotografie, video alebo audio súbory,

| — | zručnosti, ktoré umožňujú kódovať v programovacom jazyku. |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú kódovať v programovacom jazyku.

Ukazovatele sledované v prípade jednotlivcov, ktorí používali tabuľkový softvér za posledných dvanásť mesiacov:

| — | zručnosti, ktoré umožňujú používať rozšírené funkcie tabuľkového softvéru na usporiadanie a analyzovanie údajov, ako je triedenie, filtrovanie pomocou vzorcov, vytváranie grafov. |
| --- | --- |

—

zručnosti, ktoré umožňujú používať rozšírené funkcie tabuľkového softvéru na usporiadanie a analyzovanie údajov, ako je triedenie, filtrovanie pomocou vzorcov, vytváranie grafov.

Prekážky brániace používaniu IKT a internetu

Ukazovatele sledované v prípade domácností bez prístupu na internet:

| — | dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: má prístup na internet inde, |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: má prístup na internet inde,

| — | dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: nepotrebuje internet (nie je užitočný, nie je zaujímavý atď.), |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: nepotrebuje internet (nie je užitočný, nie je zaujímavý atď.),

| — | dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: náklady na vybavenie sú príliš vysoké, |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: náklady na vybavenie sú príliš vysoké,

| — | dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: náklady na prístup na internet sú príliš vysoké (telefón, predplatené služby DSL atď.), |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: náklady na prístup na internet sú príliš vysoké (telefón, predplatené služby DSL atď.),

| — | dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: nedostatočné zručnosti, |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: nedostatočné zručnosti,

| — | dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: obavy o súkromie alebo bezpečnosť, |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: obavy o súkromie alebo bezpečnosť,

| — | dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: širokopásmové pripojenie nie je v danej oblasti k dispozícii, |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: širokopásmové pripojenie nie je v danej oblasti k dispozícii,

| — | dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: iné. |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý domácnosť nemá prístup na internet: iné.

Ukazovatele sledované v prípade jednotlivcov, ktorí za posledných dvanásť mesiacov použili internet, ale nie na elektronické obchodovanie:

| — | dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: uprednostňuje nakupovanie osobne, chce vidieť výrobky, vernosť obchodom, sila zvyku, |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: uprednostňuje nakupovanie osobne, chce vidieť výrobky, vernosť obchodom, sila zvyku,

| — | dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: nedostatočné zručnosti alebo vedomosti (napr. jednotlivec nevedel, ako sa webová lokalita používa alebo jej používanie bolo príliš komplikované), |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: nedostatočné zručnosti alebo vedomosti (napr. jednotlivec nevedel, ako sa webová lokalita používa alebo jej používanie bolo príliš komplikované),

| — | dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: problémom je dodávka tovarov objednaných cez internet (napr. trvá pridlho alebo je logisticky problematická), |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: problémom je dodávka tovarov objednaných cez internet (napr. trvá pridlho alebo je logisticky problematická),

| — | dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: obavy súvisiace s bezpečnosťou platby alebo súkromím (napr. poskytovanie údajov z kreditnej karty alebo osobných údajov cez internet), |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: obavy súvisiace s bezpečnosťou platby alebo súkromím (napr. poskytovanie údajov z kreditnej karty alebo osobných údajov cez internet),

| — | dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: obavy súvisiace s doručením alebo vrátením tovaru, obavy, pokiaľ ide o reklamácie alebo odškodnenie, |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: obavy súvisiace s doručením alebo vrátením tovaru, obavy, pokiaľ ide o reklamácie alebo odškodnenie,

| — | dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: nemá platobnú kartu, ktorou možno platiť cez internet, |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: nemá platobnú kartu, ktorou možno platiť cez internet,

| — | (nepovinné) dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: zahraničný maloobchodník nedodáva do krajiny pobytu jednotlivca, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: zahraničný maloobchodník nedodáva do krajiny pobytu jednotlivca,

| — | dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: iné. |
| --- | --- |

—

dôvod, pre ktorý jednotlivec nevyužíva internet na elektronické obchodovanie: iné.

Využívanie IKT jednotlivcami na výmenu informácií a služieb s vládami a orgánmi verejnej správy (elektronická verejná správa)

Ukazovatele sledované v prípade jednotlivcov, ktorí používali internet za posledných dvanásť mesiacov:

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na súkromné účely na získavanie informácií z webových lokalít verejných orgánov alebo verejných služieb, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na súkromné účely na získavanie informácií z webových lokalít verejných orgánov alebo verejných služieb,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na súkromné účely na sťahovanie úradných formulárov z webových lokalít verejných orgánov alebo verejných služieb, |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na súkromné účely na sťahovanie úradných formulárov z webových lokalít verejných orgánov alebo verejných služieb,

| — | používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na súkromné účely na zasielanie vyplnených webových formulárov verejným orgánom alebo verejným službám. |
| --- | --- |

—

používanie internetu za posledných dvanásť mesiacov na súkromné účely na zasielanie vyplnených webových formulárov verejným orgánom alebo verejným službám.

Ukazovateľ sledovaný v prípade jednotlivcov, ktorí za posledných dvanásť mesiacov neodoslali na súkromné účely vyplnené formuláre na webové lokality verejných orgánov:

| — | dôvod neodoslania vyplnených formulárov na webové lokality verejných orgánov: odoslanie úradných formulárov nebolo potrebné. |
| --- | --- |

—

dôvod neodoslania vyplnených formulárov na webové lokality verejných orgánov: odoslanie úradných formulárov nebolo potrebné.

Ukazovatele sledované u jednotlivcov, ktorí za posledných dvanásť mesiacov neodoslali na súkromné účely vyplnené formuláre na webové lokality verejných orgánov a ktorí ako dôvod neuviedli, že odoslanie úradných formulárov nebolo potrebné:

| — | dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: nebola k dispozícii takáto služba webovej lokality, |
| --- | --- |

—

dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: nebola k dispozícii takáto služba webovej lokality,

| — | dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: nedostatočné zručnosti alebo vedomosti (napr. jednotlivec nevedel, ako sa webová lokalita používa alebo jej použitie bolo príliš komplikované), |
| --- | --- |

—

dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: nedostatočné zručnosti alebo vedomosti (napr. jednotlivec nevedel, ako sa webová lokalita používa alebo jej použitie bolo príliš komplikované),

| — | dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: obavy v súvislosti s ochranou a bezpečnosťou osobných údajov, |
| --- | --- |

—

dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: obavy v súvislosti s ochranou a bezpečnosťou osobných údajov,

| — | (nepovinné) dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: absencia elektronického podpisu alebo elektronického preukazu totožnosti/elektronického osvedčenia (vyžaduje sa na overenie/používanie služby) alebo s ním súvisiace problémy, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: absencia elektronického podpisu alebo elektronického preukazu totožnosti/elektronického osvedčenia (vyžaduje sa na overenie/používanie služby) alebo s ním súvisiace problémy,

| — | dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: odoslala ich za mňa iná osoba (napr. poradca, daňový poradca, príbuzný alebo rodinný príslušník), |
| --- | --- |

—

dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: odoslala ich za mňa iná osoba (napr. poradca, daňový poradca, príbuzný alebo rodinný príslušník),

| — | dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: iné. |
| --- | --- |

—

dôvod neodoslania vyplnených formulárov verejným orgánom cez internet: iné.

Bezpečnosť a dôveryhodnosť IKT

Ukazovatele sledované v prípade jednotlivcov, ktorí používali internet za posledných dvanásť mesiacov:

| — | problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: strata údajov alebo času v dôsledku napadnutia vírusom alebo iného poškodenia počítača (napr. červ alebo trójsky kôň), |
| --- | --- |

—

problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: strata údajov alebo času v dôsledku napadnutia vírusom alebo iného poškodenia počítača (napr. červ alebo trójsky kôň),

| — | problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: zneužívanie osobných údajov, ktoré sa zasielajú cez internet, alebo iné porušenie súkromia (napr. zneužívanie fotografií, videí, osobných údajov na webových lokalitách spoločenstva), |
| --- | --- |

—

problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: zneužívanie osobných údajov, ktoré sa zasielajú cez internet, alebo iné porušenie súkromia (napr. zneužívanie fotografií, videí, osobných údajov na webových lokalitách spoločenstva),

| — | problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: finančná strata v dôsledku prijatia podvodných správ („phishing“) alebo presmerovania na falošné webové lokality vyžadujúce zadanie osobných údajov („pharming“), |
| --- | --- |

—

problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: finančná strata v dôsledku prijatia podvodných správ („phishing“) alebo presmerovania na falošné webové lokality vyžadujúce zadanie osobných údajov („pharming“),

| — | problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: finančná strata v dôsledku podvodného použitia platobnej karty (kreditnej alebo debetnej), |
| --- | --- |

—

problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: finančná strata v dôsledku podvodného použitia platobnej karty (kreditnej alebo debetnej),

| — | problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: deti majú prístup k nevhodným webovým lokalitám, |
| --- | --- |

—

problémy pri používaní internetu na súkromné účely za posledných dvanásť mesiacov: deti majú prístup k nevhodným webovým lokalitám,

| — | obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre objednávanie alebo nakupovanie tovaru alebo služieb na súkromné účely cez internet za posledných dvanásť mesiacov, |
| --- | --- |

—

obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre objednávanie alebo nakupovanie tovaru alebo služieb na súkromné účely cez internet za posledných dvanásť mesiacov,

| — | obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre bankové operácie, ako napr. spravovanie účtu na súkromné účely cez internet za posledných dvanásť mesiacov, |
| --- | --- |

—

obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre bankové operácie, ako napr. spravovanie účtu na súkromné účely cez internet za posledných dvanásť mesiacov,

| — | obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre poskytovanie osobných informácií online spoločenstvám na tvorbu sociálnej a profesionálnej siete za posledných dvanásť mesiacov, |
| --- | --- |

—

obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre poskytovanie osobných informácií online spoločenstvám na tvorbu sociálnej a profesionálnej siete za posledných dvanásť mesiacov,

| — | obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre komunikáciu s verejnými službami alebo správou na súkromné účely cez internet za posledných dvanásť mesiacov, |
| --- | --- |

—

obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre komunikáciu s verejnými službami alebo správou na súkromné účely cez internet za posledných dvanásť mesiacov,

| — | obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre sťahovanie softvéru, hudby, video súborov, hier alebo iných súborov údajov na súkromné účely cez internet za posledných dvanásť mesiacov, |
| --- | --- |

—

obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre sťahovanie softvéru, hudby, video súborov, hier alebo iných súborov údajov na súkromné účely cez internet za posledných dvanásť mesiacov,

| — | obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre používanie internetu pomocou mobilného zariadenia (napr. laptopu) prostredníctvom bezdrôtového pripojenia z miest iných ako je domácnosť za posledných dvanásť mesiacov, |
| --- | --- |

—

obavy o bezpečnosť ako obmedzenie alebo prekážka pre používanie internetu pomocou mobilného zariadenia (napr. laptopu) prostredníctvom bezdrôtového pripojenia z miest iných ako je domácnosť za posledných dvanásť mesiacov,

| — | vytváranie záložných súborov (dokumenty, obrázky atď.) z vlastného počítača na akékoľvek externé úložné zariadenie (napr. CD, DVD, externý pevný disk, úložné zariadenie USB), alebo v ukladacom priestore na internete (áno (automaticky alebo manuálne); nie), |
| --- | --- |

—

vytváranie záložných súborov (dokumenty, obrázky atď.) z vlastného počítača na akékoľvek externé úložné zariadenie (napr. CD, DVD, externý pevný disk, úložné zariadenie USB), alebo v ukladacom priestore na internete (áno (automaticky alebo manuálne); nie),

| — | znalosť o tom, že súbory „cookies“ sa môžu využiť na sledovanie pohybu osôb na internete, vytváranie používateľských profilov a tvorbu reklám individuálne prispôsobených používateľom, |
| --- | --- |

—

znalosť o tom, že súbory „cookies“ sa môžu využiť na sledovanie pohybu osôb na internete, vytváranie používateľských profilov a tvorbu reklám individuálne prispôsobených používateľom,

| — | nastavenia internetového prehliadača už boli zmenené, aby sa zabránilo vytváraniu súborov „cookies“ na vlastnom počítači alebo aby sa obmedzilo ich množstvo. |
| --- | --- |

—

nastavenia internetového prehliadača už boli zmenené, aby sa zabránilo vytváraniu súborov „cookies“ na vlastnom počítači alebo aby sa obmedzilo ich množstvo.

Prístup k technológiám umožňujúcim pripojenie na internet alebo iné siete z akéhokoľvek miesta v akomkoľvek čase (všadeprítomná pripojiteľnosť) a ich používanie

Ukazovatele sledované v prípade jednotlivcov, ktorí používali internet za posledné tri mesiace:

| — | používanie mobilného telefónu (alebo smartfónu) s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska, |
| --- | --- |

—

používanie mobilného telefónu (alebo smartfónu) s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska,

| — | používanie mobilného telefónu (alebo smartfónu) cez mobilnú telefónnu sieť s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska, |
| --- | --- |

—

používanie mobilného telefónu (alebo smartfónu) cez mobilnú telefónnu sieť s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska,

| — | používanie mobilného telefónu (alebo smartfónu) cez bezdrôtovú sieť (napr. WiFi) s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska, |
| --- | --- |

—

používanie mobilného telefónu (alebo smartfónu) cez bezdrôtovú sieť (napr. WiFi) s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska,

| — | používanie prenosného počítača (napr. laptop, tablet) s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska, |
| --- | --- |

—

používanie prenosného počítača (napr. laptop, tablet) s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska,

| — | používanie prenosného počítača (napr. laptop, tablet) cez mobilnú telefónnu sieť s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska s použitím USB kľúča alebo (SIM) karty alebo mobilného telefónu či smartfónu ako modemu, |
| --- | --- |

—

používanie prenosného počítača (napr. laptop, tablet) cez mobilnú telefónnu sieť s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska s použitím USB kľúča alebo (SIM) karty alebo mobilného telefónu či smartfónu ako modemu,

| — | používanie prenosného počítača (napr. laptop, tablet) cez bezdrôtovú sieť (napr. WiFi) s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska, |
| --- | --- |

—

používanie prenosného počítača (napr. laptop, tablet) cez bezdrôtovú sieť (napr. WiFi) s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska,

| — | používanie iných zariadení s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska, |
| --- | --- |

—

používanie iných zariadení s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska,

| — | nepoužívanie mobilných zariadení s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska. |
| --- | --- |

—

nepoužívanie mobilných zariadení s prístupom na internet mimo domova alebo pracoviska.

2.   POKRYTIE

| a) | Štatistickými jednotkami, na ktoré sa vzťahujú ukazovatele uvedené v bode 1 písm. b) tejto prílohy týkajúce sa domácností, sú: domácnosti, v ktorej je aspoň jeden člen vo vekovej skupine 16 až 74 rokov. |
| --- | --- |

a)

Štatistickými jednotkami, na ktoré sa vzťahujú ukazovatele uvedené v bode 1 písm. b) tejto prílohy týkajúce sa domácností, sú: domácnosti, v ktorej je aspoň jeden člen vo vekovej skupine 16 až 74 rokov.

| b) | Štatistickými jednotkami, na ktoré sa vzťahujú ukazovatele uvedené v bode 1 písm. b) tejto prílohy týkajúce sa jednotlivcov, sú: jednotlivci vo veku 16 až 74 rokov. |
| --- | --- |

b)

Štatistickými jednotkami, na ktoré sa vzťahujú ukazovatele uvedené v bode 1 písm. b) tejto prílohy týkajúce sa jednotlivcov, sú: jednotlivci vo veku 16 až 74 rokov.

| c) | Geografická oblasť zahŕňa domácnosti a/alebo jednotlivcov, ktorí bývajú v ktorejkoľvek časti územia členského štátu. |
| --- | --- |

c)

Geografická oblasť zahŕňa domácnosti a/alebo jednotlivcov, ktorí bývajú v ktorejkoľvek časti územia členského štátu.

3.   REFERENČNÉ OBDOBIE

Hlavným referenčným obdobím pre zber štatistických údajov je prvý štvrťrok 2015.

4.   SOCIÁLNO-EKONOMICKÉ DOPLNKOVÉ UKAZOVATELE

| a) | V prípade tém a ich ukazovateľov uvedených v bode 1 písm. b) tejto prílohy, ktoré sa týkajú domácností, sa sledujú tieto doplnkové ukazovatele:






  — | región bydliska (podľa regiónov NUTS 1), |
| --- | --- | --- |

a)

V prípade tém a ich ukazovateľov uvedených v bode 1 písm. b) tejto prílohy, ktoré sa týkajú domácností, sa sledujú tieto doplnkové ukazovatele:

—

región bydliska (podľa regiónov NUTS 1),

| — | (nepovinné) región bydliska podľa NUTS 2, |
| --- | --- |

—

(nepovinné) región bydliska podľa NUTS 2,

| — | geografická poloha: menej rozvinuté regióny; prechodné regióny; rozvinutejšie regióny, |
| --- | --- |

—

geografická poloha: menej rozvinuté regióny; prechodné regióny; rozvinutejšie regióny,

| — | stupeň urbanizácie: husto osídlené oblasti; stredne osídlené oblasti; riedko osídlené oblasti, |
| --- | --- |

—

stupeň urbanizácie: husto osídlené oblasti; stredne osídlené oblasti; riedko osídlené oblasti,

| — | druh domácnosti: počet členov domácnosti; (nepovinné) počet osôb vo veku od 16 do 24 rokov; (nepovinné) počet študentov vo veku od 16 do 24 rokov; (nepovinné) počet osôb vo veku od 25 do 64 rokov; (nepovinné) počet osôb vo veku 65 rokov alebo viac (osobitne sa sleduje: počet detí vo veku do 16 rokov, (nepovinné) počet detí vo veku od 14 do 15 rokov, (nepovinné) počet detí vo veku od 5 do 13 rokov, (nepovinné) počet detí vo veku 4 roky alebo menej), |
| --- | --- |

—

druh domácnosti: počet členov domácnosti; (nepovinné) počet osôb vo veku od 16 do 24 rokov; (nepovinné) počet študentov vo veku od 16 do 24 rokov; (nepovinné) počet osôb vo veku od 25 do 64 rokov; (nepovinné) počet osôb vo veku 65 rokov alebo viac (osobitne sa sleduje: počet detí vo veku do 16 rokov, (nepovinné) počet detí vo veku od 14 do 15 rokov, (nepovinné) počet detí vo veku od 5 do 13 rokov, (nepovinné) počet detí vo veku 4 roky alebo menej),

| — | (nepovinné) čistý mesačný príjem domácnosti (zisťuje sa ako hodnota alebo v intervaloch zodpovedajúcich kvartilom príjmov), |
| --- | --- |

—

(nepovinné) čistý mesačný príjem domácnosti (zisťuje sa ako hodnota alebo v intervaloch zodpovedajúcich kvartilom príjmov),

| — | (nepovinné) ekvivalentný celkový čistý mesačný príjem domácnosti v kvintiloch. |
| --- | --- |

—

(nepovinné) ekvivalentný celkový čistý mesačný príjem domácnosti v kvintiloch.

| b) | V prípade tém a ich ukazovateľov uvedených v bode 1 písm. b) tejto prílohy, ktoré sa týkajú jednotlivcov, sa sledujú tieto doplnkové ukazovatele:






  — | pohlavie: muž; žena, |
| --- | --- | --- |

b)

V prípade tém a ich ukazovateľov uvedených v bode 1 písm. b) tejto prílohy, ktoré sa týkajú jednotlivcov, sa sledujú tieto doplnkové ukazovatele:

—

pohlavie: muž; žena,

| — | krajina narodenia: narodený v tuzemsku; narodený v zahraničí: narodený v inom členskom štáte EÚ; narodený v zahraničí: narodený v štáte, ktorý nie je členským štátom EÚ, |
| --- | --- |

—

krajina narodenia: narodený v tuzemsku; narodený v zahraničí: narodený v inom členskom štáte EÚ; narodený v zahraničí: narodený v štáte, ktorý nie je členským štátom EÚ,

| — | štátna príslušnosť: štát bydliska; občan, ktorý nie je občanom štátu bydliska: občan iného členského štátu EÚ; občan, ktorý nie je občanom štátu bydliska: občan štátu, ktorý nie je členským štátom EÚ, |
| --- | --- |

—

štátna príslušnosť: štát bydliska; občan, ktorý nie je občanom štátu bydliska: občan iného členského štátu EÚ; občan, ktorý nie je občanom štátu bydliska: občan štátu, ktorý nie je členským štátom EÚ,

| — | vek v dokončených rokoch; (nepovinné) do 16 rokov a/alebo nad 74 rokov, |
| --- | --- |

—

vek v dokončených rokoch; (nepovinné) do 16 rokov a/alebo nad 74 rokov,

| — | úroveň vzdelania (najvyššia úroveň úspešne dokončeného vzdelania) podľa Medzinárodnej štandardnej klasifikácie vzdelania (ISCED 2011): najviac nižšie sekundárne vzdelanie (ISCED 0, 1 alebo 2); vyššie sekundárne a post-sekundárne vzdelanie (nezahrňované do terciárneho) (ISCED 3 alebo 4); terciárne vzdelanie (ISCED 5, 6, 7 alebo 8); nižšie ako primárne vzdelanie (ISCED 0); primárne vzdelanie (ISCED 1); nižšie sekundárne vzdelanie (ISCED 2); vyššie sekundárne vzdelanie (ISCED 3); post-sekundárne vzdelanie (nezahrňované do terciárneho) (ISCED 4); krátke terciárne študijné cykly (ISCED 5); bakalárske alebo rovnocenné (ISCED 6); magisterské alebo rovnocenné (ISCED 7); doktorské alebo rovnocenné (ISCED 8); |
| --- | --- |

—

úroveň vzdelania (najvyššia úroveň úspešne dokončeného vzdelania) podľa Medzinárodnej štandardnej klasifikácie vzdelania (ISCED 2011): najviac nižšie sekundárne vzdelanie (ISCED 0, 1 alebo 2); vyššie sekundárne a post-sekundárne vzdelanie (nezahrňované do terciárneho) (ISCED 3 alebo 4); terciárne vzdelanie (ISCED 5, 6, 7 alebo 8); nižšie ako primárne vzdelanie (ISCED 0); primárne vzdelanie (ISCED 1); nižšie sekundárne vzdelanie (ISCED 2); vyššie sekundárne vzdelanie (ISCED 3); post-sekundárne vzdelanie (nezahrňované do terciárneho) (ISCED 4); krátke terciárne študijné cykly (ISCED 5); bakalárske alebo rovnocenné (ISCED 6); magisterské alebo rovnocenné (ISCED 7); doktorské alebo rovnocenné (ISCED 8);

| — | ekonomická aktivita a postavenie v zamestnaní: zamestnanci alebo samostatne zárobkovo činné osoby vrátane vypomáhajúcich členov domácností v rodinnom podniku (nepovinné: zamestnanci alebo samostatne zárobkovo činné osoby na plný pracovný čas, zamestnanci alebo samostatne zárobkovo činné osoby na kratší pracovný čas, zamestnanci so stálym zamestnaním alebo zamestnaním na dobu neurčitú; zamestnanec s dočasným zamestnaním alebo pracovnou zmluvou na dobu určitú; samostatne zárobkovo činné osoby vrátane vypomáhajúcich členov domácností v rodinnom podniku), |
| --- | --- |

—

ekonomická aktivita a postavenie v zamestnaní: zamestnanci alebo samostatne zárobkovo činné osoby vrátane vypomáhajúcich členov domácností v rodinnom podniku (nepovinné: zamestnanci alebo samostatne zárobkovo činné osoby na plný pracovný čas, zamestnanci alebo samostatne zárobkovo činné osoby na kratší pracovný čas, zamestnanci so stálym zamestnaním alebo zamestnaním na dobu neurčitú; zamestnanec s dočasným zamestnaním alebo pracovnou zmluvou na dobu určitú; samostatne zárobkovo činné osoby vrátane vypomáhajúcich členov domácností v rodinnom podniku),

| — | (nepovinné) ekonomický sektor zamestnania:






  Sekcie NACE Rev. 2 | Opis |
| --- | --- | --- |
| A | Poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybolov |
| B, C, D a E | Priemyselná výroba, ťažba a dobývanie a iné odvetvia |
| F | Stavebníctvo |
| G, H a I | Veľkoobchod a maloobchod, doprava, ubytovacie a stravovacie služby |
| J | Informácie a komunikácia |
| K | Finančné a poisťovacie činnosti |
| L | Činnosti v oblasti nehnuteľností |
| M a N | Služby pre podniky |
| O, P a Q | Verejná správa a obrana, vzdelávanie, zdravotníctvo a sociálna pomoc |
| R, S, T a U | Ostatné služby |

—

(nepovinné) ekonomický sektor zamestnania:

Sekcie NACE Rev. 2

Opis

A

Poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybolov

B, C, D a E

Priemyselná výroba, ťažba a dobývanie a iné odvetvia

F

Stavebníctvo

G, H a I

Veľkoobchod a maloobchod, doprava, ubytovacie a stravovacie služby

J

Informácie a komunikácia

K

Finančné a poisťovacie činnosti

L

Činnosti v oblasti nehnuteľností

M a N

Služby pre podniky

O, P a Q

Verejná správa a obrana, vzdelávanie, zdravotníctvo a sociálna pomoc

R, S, T a U

Ostatné služby

| — | ekonomická aktivita a postavenie v zamestnaní: nepracujúci študenti; iní nepracujúci jednotlivci (nepovinné v prípade iných nepracujúcich jednotlivcov: na dôchodku alebo predčasnom dôchodku, alebo prestal(-a) podnikať; osoba s trvalým zdravotným postihnutím; povinná vojenská služba alebo civilná služba; vykonávanie domácich prác; iná neaktívna osoba), |
| --- | --- |

—

ekonomická aktivita a postavenie v zamestnaní: nepracujúci študenti; iní nepracujúci jednotlivci (nepovinné v prípade iných nepracujúcich jednotlivcov: na dôchodku alebo predčasnom dôchodku, alebo prestal(-a) podnikať; osoba s trvalým zdravotným postihnutím; povinná vojenská služba alebo civilná služba; vykonávanie domácich prác; iná neaktívna osoba),

| — | zamestnanie podľa Medzinárodnej štandardnej klasifikácie zamestnaní ISCO-08): manuálni pracovníci; nemanuálni pracovníci; pracovníci v oblasti IKT, pracovníci mimo oblasti IKT; (nepovinné) všetky zamestnania podľa ISCO-08 na dvojmiestnej úrovni. |
| --- | --- |

—

zamestnanie podľa Medzinárodnej štandardnej klasifikácie zamestnaní ISCO-08): manuálni pracovníci; nemanuálni pracovníci; pracovníci v oblasti IKT, pracovníci mimo oblasti IKT; (nepovinné) všetky zamestnania podľa ISCO-08 na dvojmiestnej úrovni.

5.   PERIODICITA

Údaje za rok 2015 sa predložia jednorazovo.

6.   LEHOTY NA ZASIELANIE VÝSLEDKOV

| a) | Záznamy individuálnych údajov v zmysle článku 6 a prílohy II ods. 6 k nariadeniu (ES) č. 808/2004, ktoré neumožňujú priamu identifikáciu príslušných štatistických jednotiek, sa majú zaslať Eurostatu pred 5. októbrom 2015. Do tohto dátumu musí byť súbor údajov dokončený, zvalidovaný a prijatý. |
| --- | --- |

a)

Záznamy individuálnych údajov v zmysle článku 6 a prílohy II ods. 6 k nariadeniu (ES) č. 808/2004, ktoré neumožňujú priamu identifikáciu príslušných štatistických jednotiek, sa majú zaslať Eurostatu pred 5. októbrom 2015. Do tohto dátumu musí byť súbor údajov dokončený, zvalidovaný a prijatý.

| b) | Metaúdaje uvedené v článku 6 nariadenia (ES) č. 808/2004 sa majú zaslať Eurostatu pred 31. májom 2015. |
| --- | --- |

b)

Metaúdaje uvedené v článku 6 nariadenia (ES) č. 808/2004 sa majú zaslať Eurostatu pred 31. májom 2015.

| c) | Správa o kvalite uvedená v článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 808/2004 sa má zaslať Eurostatu do 5. novembra 2015. |
| --- | --- |

c)

Správa o kvalite uvedená v článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 808/2004 sa má zaslať Eurostatu do 5. novembra 2015.

| d) | Údaje a metaúdaje sa majú poskytovať Eurostatu v súlade so štandardom výmeny údajov stanoveným Eurostatom cez jednotné kontaktné miesto. Metaúdaje a správa o kvalite sa majú poskytovať v štandardnej štruktúre stanovenej Eurostatom. |
| --- | --- |

d)

Údaje a metaúdaje sa majú poskytovať Eurostatu v súlade so štandardom výmeny údajov stanoveným Eurostatom cez jednotné kontaktné miesto. Metaúdaje a správa o kvalite sa majú poskytovať v štandardnej štruktúre stanovenej Eurostatom.

---

| 6.11.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 319/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 319/55

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1197/2014

z 5. novembra 2014,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 5. novembra 2014

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 57,9 |
| MA | 75,8 |
| MK | 50,7 |
| ZZ | 61,5 |
| 0707 00 05 | AL | 84,5 |
| JO | 193,6 |
| TR | 136,8 |
| ZZ | 138,3 |
| 0709 93 10 | MA | 61,4 |
| TR | 125,2 |
| ZZ | 93,3 |
| 0805 20 10 | MA | 130,2 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 96,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 66,4 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 50 10 | MA | 52,7 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 71,6 |
| 0806 10 10 | BR | 309,4 |
| LB | 284,9 |
| PE | 379,1 |
| TR | 139,3 |
| US | 400,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 274,5 |
| 0808 10 80 | BA | 34,8 |
| BR | 52,7 |
| CA | 88,6 |
| CL | 88,2 |
| CN | 68,5 |
| NZ | 142,6 |
| US | 233,5 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 106,6 |
| 0808 30 90 | CN | 118,3 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 87,9 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

57,9

MA

75,8

MK

50,7

ZZ

61,5

0707 00 05

AL

84,5

JO

193,6

TR

136,8

ZZ

138,3

0709 93 10

MA

61,4

TR

125,2

ZZ

93,3

0805 20 10

MA

130,2

TR

61,9

ZZ

96,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

66,4

ZZ

66,4

0805 50 10

MA

52,7

TR

90,4

ZZ

71,6

0806 10 10

BR

309,4

LB

284,9

PE

379,1

TR

139,3

US

400,6

ZA

133,6

ZZ

274,5

0808 10 80

BA

34,8

BR

52,7

CA

88,6

CL

88,2

CN

68,5

NZ

142,6

US

233,5

ZA

143,5

ZZ

106,6

0808 30 90

CN

118,3

ZA

57,4

ZZ

87,9

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

Korigendá

| 6.11.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 319/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 319/58

---

Korigendum k nariadeniu Rady (ES) č. 58/2003 z 19. novembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov spoločenstva

(
  Úradný vestník Európskych spoločenstiev L 11 zo 16. januára 2003
  )

(Mimoriadne vydanie Úradného vestníka Európskej únie, kapitola 01/zv.04, s. 235)

V názve v obsahu a v názve na strane 235:

namiesto:

„Nariadenie Rady (ES) č. 58/2003 z 19. novembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov spoločenstva“

má byť:

„Nariadenie Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov Spoločenstva“

---

| 6.11.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 319/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 319/58

---

Korigendum k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

(
  Úradný vestník Európskej únie L 347 z 20. decembra 2013
  )

Na strane 928 v článku 1 ods. 6:

namiesto:

„6.   Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na opatrenia vykonávané podľa nariadenia (ES) č. 257/96; nariadenia (ES) č. 1406/2002...“

má byť:

„6.   Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na opatrenia vykonávané podľa nariadenia (ES) č. 1257/96, nariadenia (ES) č. 1406/2002...“

Na strane 932 v článku 12 ods. 3 druhej vete:

namiesto:

„... Komisia môže členským štátom pri týchto činnostiach poskytovať podporu v súlade s článkom 20, článkom 21 ods. 1 písm. g) a h) a článkom 21 ods. 2.“

má byť:

„... Komisia môže členským štátom pri týchto činnostiach poskytovať podporu v súlade s článkom 20, článkom 21 ods. 1 písm. i) a j) a článkom 21 ods. 2.“

---