# Euroopa Liidu L 248/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 248 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide17. september 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 248

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide17. september 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 897/2008, 16. september 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 898/2008, 16. september 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 896/2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. septembrist 2008 | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 899/2008, 15. september 2008, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük I ja II püügipiirkonna Norra vetes | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 900/2008, 16. september 2008, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate kaupade suhtes impordikorra rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted (kodifitseeritud versioon) | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 901/2008, 16. september 2008, milles käsitletakse imporditollimaksude kohaldamise peatamist tööstusliku suhkru teatavate koguste suhtes 2008/2009. turustusaastal | 18 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 897/2008, 16. september 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 898/2008, 16. september 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 896/2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. septembrist 2008

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 899/2008, 15. september 2008, millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük I ja II püügipiirkonna Norra vetes

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 900/2008, 16. september 2008, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate kaupade suhtes impordikorra rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted (kodifitseeritud versioon)

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 901/2008, 16. september 2008, milles käsitletakse imporditollimaksude kohaldamise peatamist tööstusliku suhkru teatavate koguste suhtes 2008/2009. turustusaastal

18

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/734/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. juuni 2008, riigiabi C 57/07 (ex N 843/06) kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb rakendada ettevõtja Alas Slovakia, s.r.o. suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2254 all)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2008/735/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. september 2008, Euroopa Ravimiameti haldusnõukogusse komisjoni esindaja määramise kohta | 25 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/734/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. juuni 2008, riigiabi C 57/07 (ex N 843/06) kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb rakendada ettevõtja Alas Slovakia, s.r.o. suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2254 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2254 all)

1

19

2008/735/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. september 2008, Euroopa Ravimiameti haldusnõukogusse komisjoni esindaja määramise kohta

25

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/736/ÜVJP, 15. september 2008, Euroopa Liidu järelevalvemissiooni kohta Gruusias, EUMM Georgia | 26 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2008/736/ÜVJP, 15. september 2008, Euroopa Liidu järelevalvemissiooni kohta Gruusias, EUMM Georgia

26

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 17.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 897/2008,

16. september 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 28,9 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 48,5 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| MK | 43,3 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 100,3 |
| 0709 90 70 | TR | 90,1 |
| ZZ | 90,1 |
| 0805 50 10 | AR | 69,5 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,5 |
| ZA | 88,3 |
| ZZ | 77,4 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 101,8 |
| US | 110,9 |
| ZZ | 153,8 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 109,7 |
| CN | 78,4 |
| NZ | 107,1 |
| US | 100,5 |
| ZA | 80,5 |
| ZZ | 104,7 |
| 0808 20 50 | AR | 76,1 |
| CN | 90,5 |
| TR | 139,0 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 98,9 |
| 0809 30 | TR | 142,7 |
| US | 150,3 |
| ZZ | 146,5 |
| 0809 40 05 | IL | 122,2 |
| TR | 82,5 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 88,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

28,9

TR

68,0

ZZ

48,5

0707 00 05

EG

162,5

MK

43,3

TR

95,0

ZZ

100,3

0709 90 70

TR

90,1

ZZ

90,1

0805 50 10

AR

69,5

TR

104,3

UY

47,5

ZA

88,3

ZZ

77,4

0806 10 10

IL

248,7

TR

101,8

US

110,9

ZZ

153,8

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

109,7

CN

78,4

NZ

107,1

US

100,5

ZA

80,5

ZZ

104,7

0808 20 50

AR

76,1

CN

90,5

TR

139,0

ZA

89,8

ZZ

98,9

0809 30

TR

142,7

US

150,3

ZZ

146,5

0809 40 05

IL

122,2

TR

82,5

XS

62,1

ZZ

88,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 898/2008,

16. september 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 896/2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 16. septembrist 2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 16. september 2008 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 896/2008. (3) |
| --- | --- |

(1)

Alates 16. september 2008 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 896/2008. (3)

| (2) | Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 896/2008 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EÜ) nr 896/2008 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 896/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 896/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 896/2008 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 17. septembrist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

(3)  ELT L 247, 16.9.2008, lk 20.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 17. septembrist 2008

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 (2) |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 (2) |
| madala kvaliteediga | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUKIS | 4,57 (2) |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 9,56 (2) |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00 (2)

keskmise kvaliteediga

0,00 (2)

madala kvaliteediga

0,00 (2)

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00 (2)

1002 00 00

RUKIS

4,57 (2)

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (3)

0,00 (2)

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

9,56 (2)

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 608/2008 on selle tollimaksu kohaldamine peatatud.

(3)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

15. september 2008

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 223,83 | 152,19 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 305,61 | 295,61 | 275,61 | 124,55 |
| Lahe lisatasu | — | 13,93 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 4,68 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

223,83

152,19

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

305,61

295,61

275,61

124,55

Lahe lisatasu

—

13,93

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

4,68

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 32,68 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 27,91 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

32,68 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

27,91 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 17.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 899/2008,

15. september 2008,

millega Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük I ja II püügipiirkonna Norra vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2008

Komisjoni nimel

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 36/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru | COD/1N2AB. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Püügipiirkond | I ja II püügipiirkonna Norra veed |
| Kuupäev | 14.8.2008 |

Nr

36/T&Q

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru

COD/1N2AB.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Püügipiirkond

I ja II püügipiirkonna Norra veed

Kuupäev

14.8.2008

---

| 17.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 900/2008,

16. september 2008,

millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate kaupade suhtes impordikorra rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4154/87, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate kaupade suhtes kohaldatavat kauplemise korda käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 3033/80 rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted, (2) on oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4154/87, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate kaupade suhtes kohaldatavat kauplemise korda käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 3033/80 rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted, (2) on oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (4) hõlmatud toodete ühetaolise kohtlemise tagamiseks ühendusse importimisel tuleks võtta arvesse analüüsimeetodite teaduslikku ja tehnilist arengut. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (4) hõlmatud toodete ühetaolise kohtlemise tagamiseks ühendusse importimisel tuleks võtta arvesse analüüsimeetodite teaduslikku ja tehnilist arengut.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakonna arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakonna arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega nähakse ette määruse (EÜ) nr 3448/93 impordi puhul ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1460/96 (5) rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid või nende puudumise korral tehtavate analüüside olemus või kohaldatava meetodi põhimõte.

Artikkel 2

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1460/96 III lisas sätestatud mõistetega tärklise-/glükoosisisalduse ja sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisalduse kohta ning kõnealuse määruse II ja III lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi valemeid, menetlusi ning meetodeid.

| 1. | Tärklise-/glükoosisisaldus

  (väljendatuna esitatud kujul olevate kaupade 100 % veevaba tärklisesisaldusena)






  a) | (Z – F) × 0,9,
  kui glükoosisisaldus on vähemalt sama suur kui fruktoosisisaldus, või |
| --- | --- | --- |

1.

Tärklise-/glükoosisisaldus

(väljendatuna esitatud kujul olevate kaupade 100 % veevaba tärklisesisaldusena)

a)

(Z – F) × 0,9,

kui glükoosisisaldus on vähemalt sama suur kui fruktoosisisaldus, või

| b) | (Z – G) × 0,9,
  kui glükoosisisaldus on väiksem kui fruktoosisisaldus, |
| --- | --- |

b)

(Z – G) × 0,9,

kui glükoosisisaldus on väiksem kui fruktoosisisaldus,

kus:

| Z | = | käesoleva määruse I lisas esitatud meetodi kohaselt määratud glükoosisisaldus; |
| --- | --- | --- |
| F | = | kõrgsurvevedelikkromatograafiliselt (HPLCga) määratud fruktoosisisaldus; |
| G | = | HPLCga määratud glükoosisisaldus. |

Z

=

käesoleva määruse I lisas esitatud meetodi kohaselt määratud glükoosisisaldus;

F

=

kõrgsurvevedelikkromatograafiliselt (HPLCga) määratud fruktoosisisaldus;

G

=

HPLCga määratud glükoosisisaldus.

Kui punkti a põhjal teatatakse laktoosi hüdrolüsaadi esinemisest ja/või täheldatakse laktoosi ning galaktoosi koguseid, lahutatakse enne muude arvutuste tegemist glükoosisisaldusest Z galaktoosisisaldusele (määratakse HPLCga) vastav glükoosisisaldus.

| 2. | Sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisaldus

  (väljendatuna esitatud kujul olevate kaupade sahharoosisisaldusena)






  a) | S + (2F) × 0,95,
  kui glükoosisisaldus on vähemalt sama suur kui fruktoosisisaldus; |
| --- | --- | --- |

2.

Sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisaldus

(väljendatuna esitatud kujul olevate kaupade sahharoosisisaldusena)

a)

S + (2F) × 0,95,

kui glükoosisisaldus on vähemalt sama suur kui fruktoosisisaldus;

| b) | S + (G + F) × 0,95,
  kui glükoosisisaldus on väiksem kui fruktoosisisaldus, |
| --- | --- |

b)

S + (G + F) × 0,95,

kui glükoosisisaldus on väiksem kui fruktoosisisaldus,

kus:

| S | = | HPLCga määratud sahharoosisisaldus; |
| --- | --- | --- |
| F | = | HPLCga määratud fruktoosisisaldus; |
| G | = | HPLCga määratud glükoosisisaldus. |

S

=

HPLCga määratud sahharoosisisaldus;

F

=

HPLCga määratud fruktoosisisaldus;

G

=

HPLCga määratud glükoosisisaldus.

Kui teatatakse laktoosi hüdrolüsaadi esinemisest ja/või täheldatakse laktoosi ning galaktoosi koguseid, lahutatakse enne muude arvutuste tegemist glükoosisisaldusest G galaktoosisisaldusele (määratakse HPLCga) vastav glükoosisisaldus.

| 3. | Piimarasvasisaldus







  a) | Kui punktis b ei sätestata teisiti, määratakse kauba piimarasvasisaldus kindlaks petrooleetriga ekstraheerimise teel pärast soolhappega toimuvat hüdrolüüsi. |
| --- | --- | --- |

3.

Piimarasvasisaldus

a)

Kui punktis b ei sätestata teisiti, määratakse kauba piimarasvasisaldus kindlaks petrooleetriga ekstraheerimise teel pärast soolhappega toimuvat hüdrolüüsi.

| b) | Kui kauba koostises esineb peale piimarasvade ka muid rasvu, toimitakse järgmiselt:






  — | kaupade üldine rasvasisaldus massiprotsentides määratakse kindlaks vastavalt punktile a; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui kauba koostises esineb peale piimarasvade ka muid rasvu, toimitakse järgmiselt:

—

kaupade üldine rasvasisaldus massiprotsentides määratakse kindlaks vastavalt punktile a;

| — | piimarasvasisaldus määratakse kindlaks meetodil, mis põhineb petrooleetriga ekstraheerimisel pärast soolhappega toimuvat hüdrolüüsi, millele järgneb rasvhapete metüülestrite gaasikromatograafia. Piimarasvade täheldamisel arvutatakse nende massiprotsent nii, et metüülbutüraadi sisaldus massiprotsentides korrutatakse 25ga, saadud tulemus korrutatakse kõnealuse kauba üldise rasvasisaldusega massiprotsentides ning jagatakse 100ga. |
| --- | --- |

—

piimarasvasisaldus määratakse kindlaks meetodil, mis põhineb petrooleetriga ekstraheerimisel pärast soolhappega toimuvat hüdrolüüsi, millele järgneb rasvhapete metüülestrite gaasikromatograafia. Piimarasvade täheldamisel arvutatakse nende massiprotsent nii, et metüülbutüraadi sisaldus massiprotsentides korrutatakse 25ga, saadud tulemus korrutatakse kõnealuse kauba üldise rasvasisaldusega massiprotsentides ning jagatakse 100ga.

| 4. | Piimavalgusisaldus







  a) | Kui punktis b ei sätestata teisiti, korrutatakse kauba piimavalgusisalduse saamiseks lämmastikusisaldus (määratakse Kjeldahli meetodiga) 6,38ga. |
| --- | --- | --- |

4.

Piimavalgusisaldus

a)

Kui punktis b ei sätestata teisiti, korrutatakse kauba piimavalgusisalduse saamiseks lämmastikusisaldus (määratakse Kjeldahli meetodiga) 6,38ga.

| b) | Kui kauba koostises esineb aineid, mis peale piimavalkude sisaldavad ka muid valke:






  — | määratakse üldine lämmastikusisaldus (massiprotsent) kindlaks Kjeldahli meetodiga; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui kauba koostises esineb aineid, mis peale piimavalkude sisaldavad ka muid valke:

—

määratakse üldine lämmastikusisaldus (massiprotsent) kindlaks Kjeldahli meetodiga;

| — | arvutatakse piimavalgusisaldus vastavalt punktile a, lahutades üldisest lämmastikusisaldusest mittepiimavalkudele vastav lämmastikusisaldus. |
| --- | --- |

—

arvutatakse piimavalgusisaldus vastavalt punktile a, lahutades üldisest lämmastikusisaldusest mittepiimavalkudele vastav lämmastikusisaldus.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1460/96 I lisa rakendamisel kasutatakse järgmisi meetodeid ja/või menetlusi:

| 1. | CN-koodide 0403 10 51 – 0403 10 59, 0403 10 91 – 0403 10 99, 0403 90 71 – 0403 90 79 ja 0403 90 91 – 0403 90 99 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse piimarasvasisaldus kindlaks käesoleva määruse artikli 2 punktis 3 osutatud meetodil. |
| --- | --- |

1.

CN-koodide 0403 10 51 – 0403 10 59, 0403 10 91 – 0403 10 99, 0403 90 71 – 0403 90 79 ja 0403 90 91 – 0403 90 99 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse piimarasvasisaldus kindlaks käesoleva määruse artikli 2 punktis 3 osutatud meetodil.

| 2. | CN-koodide 1704 10 11 – 1704 10 99 ning 1905 20 10 – 1905 20 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse sahharoosisisaldus, sh sahharoosina väljendatud invertsuhkru sisaldus, kindlaks HPLCga; (sahharoosina väljendatud invertsuhkur tähendab glükoosi ja fruktoosi võrdsetes kogustes summat korrutatuna 0,95ga). |
| --- | --- |

2.

CN-koodide 1704 10 11 – 1704 10 99 ning 1905 20 10 – 1905 20 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse sahharoosisisaldus, sh sahharoosina väljendatud invertsuhkru sisaldus, kindlaks HPLCga; (sahharoosina väljendatud invertsuhkur tähendab glükoosi ja fruktoosi võrdsetes kogustes summat korrutatuna 0,95ga).

| 3. | Kaupade CN-koodide 1806 10 10 – 1806 10 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisaldus kindlaks vastavalt käesoleva määruse artikli 2 punktis 2 esitatud valemitele, meetodile ja menetlustele. |
| --- | --- |

3.

Kaupade CN-koodide 1806 10 10 – 1806 10 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisaldus kindlaks vastavalt käesoleva määruse artikli 2 punktis 2 esitatud valemitele, meetodile ja menetlustele.

| 4. | Kaupade CN-koodide 3505 20 10 – 3505 20 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse tärklise-, dekstriini- või muu modifitseeritud tärklise sisaldus kindlaks käesoleva määruse II lisas nimetatud meetodil. |
| --- | --- |

4.

Kaupade CN-koodide 3505 20 10 – 3505 20 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse tärklise-, dekstriini- või muu modifitseeritud tärklise sisaldus kindlaks käesoleva määruse II lisas nimetatud meetodil.

| 5. | Kaupade CN-koodide 3809 10 10 – 3809 10 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse tärklisained kindlaks käesoleva määruse II lisas esitatud meetodil. |
| --- | --- |

5.

Kaupade CN-koodide 3809 10 10 – 3809 10 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse tärklisained kindlaks käesoleva määruse II lisas esitatud meetodil.

| 6. | Kaupade CN-koodide 1901 90 11 või 1901 90 19 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel tehakse vahet kuivekstrakti põhjal, mis on määratud kindlaks kuivamisega temperatuuril 103 ± 2 °C kuni püsimassi saamiseni. |
| --- | --- |

6.

Kaupade CN-koodide 1901 90 11 või 1901 90 19 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel tehakse vahet kuivekstrakti põhjal, mis on määratud kindlaks kuivamisega temperatuuril 103 ± 2 °C kuni püsimassi saamiseni.

| 7. | Kaupade CN-koodide 1902 19 10 ja 1902 19 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel kasutatakse käesoleva määruse III lisas esitatud meetodit makarontoodetes sisalduva pehmest nisust valmistatud jahu ning manna kontrollimiseks |
| --- | --- |

7.

Kaupade CN-koodide 1902 19 10 ja 1902 19 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel kasutatakse käesoleva määruse III lisas esitatud meetodit makarontoodetes sisalduva pehmest nisust valmistatud jahu ning manna kontrollimiseks

| 8. | Kaupade CN-koodide 2905 44 11 – 2905 44 99 ning 3824 60 11 – 3824 60 99 alla kuuluvate kaupade mannitooli ja D-glütsitooli (sorbitooli) sisaldus määratakse kindlaks HPLC põhjal. |
| --- | --- |

8.

Kaupade CN-koodide 2905 44 11 – 2905 44 99 ning 3824 60 11 – 3824 60 99 alla kuuluvate kaupade mannitooli ja D-glütsitooli (sorbitooli) sisaldus määratakse kindlaks HPLC põhjal.

Artikkel 4

1.   Koostatakse analüüsiprotokoll.

2.   Analüüsiprotokoll sisaldab järgmisi andmeid:

| — | kõik andmed, mis on vajalikud proovi identifitseerimiseks; |
| --- | --- |

—

kõik andmed, mis on vajalikud proovi identifitseerimiseks;

| — | kasutatud meetod ja täpne viide õigusaktile, kus see on sätestatud, või vajaduse korral üksikasjalik viide meetodile, täpsustades käesoleva määruse kohaselt tehtavate analüüside olemust või kohaldatava meetodi põhimõtet; |
| --- | --- |

—

kasutatud meetod ja täpne viide õigusaktile, kus see on sätestatud, või vajaduse korral üksikasjalik viide meetodile, täpsustades käesoleva määruse kohaselt tehtavate analüüside olemust või kohaldatava meetodi põhimõtet;

| — | kõik tulemusi mõjutada võivad tegurid; |
| --- | --- |

—

kõik tulemusi mõjutada võivad tegurid;

| — | analüüsitulemused vormis, mis on ette nähtud kasutatud meetodi kirjelduses või mida näevad ette analüüsi nõudnud tolli- või haldusasutuse vajadused. |
| --- | --- |

—

analüüsitulemused vormis, mis on ette nähtud kasutatud meetodi kirjelduses või mida näevad ette analüüsi nõudnud tolli- või haldusasutuse vajadused.

Artikkel 5

Määrus (EMÜ) nr 4154/87 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. september 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 392, 31.12.1987, lk 19.

2

(3)  Vt IV lisa.

3

(4)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18.

4

(5)  EÜT L 187, 26.7.1996, lk 18.

5

---

I LISA

Tärklisesisalduse ja selle glükoosi sisaldavate lagunemisproduktide kindlaksmääramine

1.   EESMÄRK JA RAKENDUSALA

| a) | Meetodi abil saab kindlaks määrata tärklisesisalduse ja selle glükoosi sisaldavad lagunemisproduktid, edaspidi „tärklis”. |
| --- | --- |

a)

Meetodi abil saab kindlaks määrata tärklisesisalduse ja selle glükoosi sisaldavad lagunemisproduktid, edaspidi „tärklis”.

| b) | Punktis a osutatud tärklise sisaldus on võrdne käesoleva lisa punkti 6 alapunkti a kohaselt arvutatud väärtusega E. |
| --- | --- |

b)

Punktis a osutatud tärklise sisaldus on võrdne käesoleva lisa punkti 6 alapunkti a kohaselt arvutatud väärtusega E.

2.   PÕHIMÕTE

Proov lagundatakse naatriumhüdroksiidiga ja „tärklis” jagatakse amüloglükoosidaasiga glükoosiühikuteks. Glükoos määratakse ensüümselt.

3.   REAKTIIVID

(Kasutatakse bidestilleeritud vett).

3.1.   0,5 N naatriumhüdroksiidi lahus (0,5 mol/l).

3.2.   (Vähemalt) 96 %line jää-äädikhappes.

3.3.   Amüloglükoosidaasi lahus:

Vahetult enne kasutamist lahustatakse umbes 10 mg amüloglükoosidaasi (EC 3.2.1.3) (60 U/mg) 1 ml vees. (1)

3.4.   Trietanoolamiini puhverlahus:

Lahustatakse 14,0 g trietanoolamiinhüdrokloriidi [tris(2-hüdroksüetüül)ammooniumkloriid] ja 0,25 g magneesiumsulfaati (MgSO47H2O) 80 ml vees, lisatakse umbes 5 ml 5 N naatriumhüdroksiidi lahust (5 mol/l) ning viiakse pH tase 1 N (1 mol/l) natriumhüdroksiidi lahusega 7,6-le.

Täiendatakse veega kuni 100 ml lahuse saamiseni. Puhverlahus säilib vähemalt neli nädalat temperatuuril 4 °C.

3.5.   NADP (nikotiinamiidadeniindinukleotiidfosfaat, dinaatriumsool) lahus:

Lahustatakse 60 mg NADP-lahust 6 ml vees. Lahus säilib vähemalt neli nädalat temperatuuril 4 °C.

3.6.   ATP (adenosiin-5-trifosfaat, dinaatriumsool) lahus:

Lahustatakse 300 mg ATP. 3H2O ja 300 mg naatriumvesinikkarbonaati (NaHCO3) 6 ml vees. Lahus säilib vähemalt neli nädalat temperatuuril 4 °C.

3.7.   HK/G6P-DH (Heksokinaas-EC 2.7.1.1) ja glükoos-6-fosfaat-dehüdrogenaas (EC 1.1.1.49)-suspensioon:

heljundatakse 280 U HK ja 140 U G6P-DH 1 ml-s 3,2 M ammooniumsulfaadi lahuses. Suspensioon säilib vähemalt üks aasta temperatuuril 4 °C.

4.   SEADMED

4.1.   Magnetsegur-veevann temperatuuril 60 °C.

4.2.   Magnetvardad.

4.3.   1 cm optilise küvetiga UV-spektrofotomeeter.

4.4.   Ensüümianalüüsi pipetid.

5.   MEETOD

5.1.   Proovi lagundamine naatriumhüdroksiidiga ja „tärklise” ensüümihüdrolüüs

| 5.1.1. | Valitakse proovi mass vastavalt eeldatavale tärklisesisaldusele (tärklisesisaldus ei tohi olla üle 0,4 g proovi kohta) järgmiselt:








  Toote eeldatav tärklisesisaldus g/100 g | Proovi ligikaudne mass grammides
  (p) | Mõõtekolvi maht ml | Lahjendusaste ühe liitrini
  (f) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| > 70 | 0,35–0,4 | 500 | 2 |
| 20–70 | kuni 0,5 | 500 | 2 |
| 5–20 | kuni 1 | 250 | 4 |
| < 5 | kuni 2 | 200 | 5 |

5.1.1.

Valitakse proovi mass vastavalt eeldatavale tärklisesisaldusele (tärklisesisaldus ei tohi olla üle 0,4 g proovi kohta) järgmiselt:

Toote eeldatav tärklisesisaldus g/100 g

Proovi ligikaudne mass grammides

(p)

Mõõtekolvi maht ml

Lahjendusaste ühe liitrini

(f)

> 70

0,35–0,4

500

2

20–70

kuni 0,5

500

2

5–20

kuni 1

250

4

< 5

kuni 2

200

5

| 5.1.2. | Kaalutakse proovi täpsusega 0,1 mg. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kaalutakse proovi täpsusega 0,1 mg.

| 5.1.3. | Lisatakse 50 ml 0,5 N naatriumhüdroksiidi lahust (punkt 3.1) ja segatakse pidevalt 30 minutit veevannis (punkt 4.1) magnetseguriga temperatuuril 60 °C. |
| --- | --- |

5.1.3.

Lisatakse 50 ml 0,5 N naatriumhüdroksiidi lahust (punkt 3.1) ja segatakse pidevalt 30 minutit veevannis (punkt 4.1) magnetseguriga temperatuuril 60 °C.

| 5.1.4. | Lisatakse mõni ml kontsentreeritud äädikhapet (punkt 3.2) ning viiakse pH tase vahemikku 4,6–4,8. |
| --- | --- |

5.1.4.

Lisatakse mõni ml kontsentreeritud äädikhapet (punkt 3.2) ning viiakse pH tase vahemikku 4,6–4,8.

| 5.1.5. | Asetatakse magnetseguriga veevanni (punkt 4.1) temperatuuril 60 °C, lisatakse 1,0 ml ensüümilahust (punkt 3.3) ja lastakse reageerida 30 minutit, samal ajal pidevalt segades. |
| --- | --- |

5.1.5.

Asetatakse magnetseguriga veevanni (punkt 4.1) temperatuuril 60 °C, lisatakse 1,0 ml ensüümilahust (punkt 3.3) ja lastakse reageerida 30 minutit, samal ajal pidevalt segades.

| 5.1.6. | Pärast jahutamist mõõdetakse kogus mõõtekolbi (punkt 5.1.1) ning täidetakse veega märgini. |
| --- | --- |

5.1.6.

Pärast jahutamist mõõdetakse kogus mõõtekolbi (punkt 5.1.1) ning täidetakse veega märgini.

| 5.1.7. | Vajaduse korral filtreeritakse läbi kurdfiltri (vt märkus 1). |
| --- | --- |

5.1.7.

Vajaduse korral filtreeritakse läbi kurdfiltri (vt märkus 1).

5.2.   Glükoosi koguse määramine

| 5.2.1. | Katselahuses peab olema 100–1 000 mg glükoosi liitri kohta, mis vastab ΔΕ340 väärtusele 0,1–1,0.
  Neelduvus katselahuses, mida on lahjendatud veega (suhtes 1 : 30), ei tohi olla üle 0,4 lainepikkusel (mõõdetuna õhu suhtes) 340 nm. |
| --- | --- |

5.2.1.

Katselahuses peab olema 100–1 000 mg glükoosi liitri kohta, mis vastab ΔΕ340 väärtusele 0,1–1,0.

Neelduvus katselahuses, mida on lahjendatud veega (suhtes 1 : 30), ei tohi olla üle 0,4 lainepikkusel (mõõdetuna õhu suhtes) 340 nm.

| 5.2.2. | Kuumutatakse puhverlahust (punkt 3.4) toatemperatuurini (20 °C). |
| --- | --- |

5.2.2.

Kuumutatakse puhverlahust (punkt 3.4) toatemperatuurini (20 °C).

| 5.2.3. | Reaktiivide ja proovi temperatuur peab olema 20–25 °C. |
| --- | --- |

5.2.3.

Reaktiivide ja proovi temperatuur peab olema 20–25 °C.

| 5.2.4. | Mõõdetakse neelduvust lainepikkusel 340 nm õhu suhtes (s.o võrdlusmeetodi puhul ilma optilise küvetita). |
| --- | --- |

5.2.4.

Mõõdetakse neelduvust lainepikkusel 340 nm õhu suhtes (s.o võrdlusmeetodi puhul ilma optilise küvetita).

| 5.2.5. | Pipetitakse vastavalt järgmisele tabelile:







  Kallatakse optilisse küvetti | Kontroll
  (ml) | Katse
  (ml) |
| --- | --- | --- | --- |
| Puhver (reaktiiv 3.4) | 1,00 | 1,00 |
| NADP (reaktiiv 3.5) | 0,10 | 0,10 |
| ATP (reaktiiv 3.6) | 0,10 | 0,10 |
| Katselahus (5.1.6 või 5.1.7) | — | 0,10 |
| Bidestilleeritud vesi | 2,00 | 1,90 |
| Segatakse ja umbes kolme minuti pärast mõõdetakse neelduvust lahustes (E1).
  Reaktsiooni alustamiseks lisatakse: |
| HK/G6P.DH (reaktiiv 3.7) | 0,02 | 0,02 |
| Segatakse, lastakse reageerida lõpuni (umbes 15 minutit) ja mõõdetakse neelduvust lahustes (E2). Jälgitakse reaktsiooni.
  Kui reaktsioon ei ole 15 minuti pärast lõppenud, jätkatakse neelduvuse lugemist viieminutiliste vaheaegade järel, kuni reaktsiooni kiirus on konstantne. Siis ekstrapoleeritakse tagasi suspensiooni vastavalt punktile 3.7 lisamise hetkeni (vt märkus 2). |

5.2.5.

Pipetitakse vastavalt järgmisele tabelile:

Kallatakse optilisse küvetti

Kontroll

(ml)

Katse

(ml)

Puhver (reaktiiv 3.4)

1,00

1,00

NADP (reaktiiv 3.5)

0,10

0,10

ATP (reaktiiv 3.6)

0,10

0,10

Katselahus (5.1.6 või 5.1.7)

—

0,10

Bidestilleeritud vesi

2,00

1,90

Segatakse ja umbes kolme minuti pärast mõõdetakse neelduvust lahustes (E1).

Reaktsiooni alustamiseks lisatakse:

HK/G6P.DH (reaktiiv 3.7)

0,02

0,02

Segatakse, lastakse reageerida lõpuni (umbes 15 minutit) ja mõõdetakse neelduvust lahustes (E2). Jälgitakse reaktsiooni.

Kui reaktsioon ei ole 15 minuti pärast lõppenud, jätkatakse neelduvuse lugemist viieminutiliste vaheaegade järel, kuni reaktsiooni kiirus on konstantne. Siis ekstrapoleeritakse tagasi suspensiooni vastavalt punktile 3.7 lisamise hetkeni (vt märkus 2).

| 5.2.6. | Arvutatakse neelduvuste erinevus (E2 – E1) nullreaktiivis ja proovis. Lahutatakse proovi neelduvusest (ΔΕ proov) nullreaktiivi neelduvus (ΔΕ nullreaktiiv):
  ΔΕ = ΔΕ proov – ΔΕ nullreaktiiv

  Saadud vahe annab katselahuse glükoosisisalduse.

  Katselahuse glükoosisisaldus, g/l

  Gl = ((3,22 × 180,16)/(6,3 × 1 × 0,1 × 1 000)) × ΔΕ340 = 0,921 × ΔΕ340

  (3,22: mõõdetava lahuse maht; 1: küveti paksus; 0,1: proovilahuse maht; glükoosi molekulmass on 180,16 (g/mol). |
| --- | --- |

5.2.6.

Arvutatakse neelduvuste erinevus (E2 – E1) nullreaktiivis ja proovis. Lahutatakse proovi neelduvusest (ΔΕ proov) nullreaktiivi neelduvus (ΔΕ nullreaktiiv):

ΔΕ = ΔΕ proov – ΔΕ nullreaktiiv

Saadud vahe annab katselahuse glükoosisisalduse.

Katselahuse glükoosisisaldus, g/l

Gl = ((3,22 × 180,16)/(6,3 × 1 × 0,1 × 1 000)) × ΔΕ340 = 0,921 × ΔΕ340

(3,22: mõõdetava lahuse maht; 1: küveti paksus; 0,1: proovilahuse maht; glükoosi molekulmass on 180,16 (g/mol).

| 5.2.7. | Kui mingil põhjusel ei ole võimalik mõõta lainepikkusel 340 nm, võib seda teha lainepikkusel 365 nm või 334 nm, kusjuures arv 6,3 eespool esitatud glükoosivalemis tuleb asendada vastavalt arvuga 3,5 või 6,18. |
| --- | --- |

5.2.7.

Kui mingil põhjusel ei ole võimalik mõõta lainepikkusel 340 nm, võib seda teha lainepikkusel 365 nm või 334 nm, kusjuures arv 6,3 eespool esitatud glükoosivalemis tuleb asendada vastavalt arvuga 3,5 või 6,18.

6.   ARVUTUSKÄIK JA TULEMUSTE ESITAMINE

| a) | E = tärklisesisaldus väljendatuna g/100 g:
  E = ((100 × 0,9 × Gl)/(p × f)) |
| --- | --- |

a)

E = tärklisesisaldus väljendatuna g/100 g:

E = ((100 × 0,9 × Gl)/(p × f))

| b) | Z = glükoosisisaldus väljendatuna g/100 g:
  Z = ((100 × Gl)/(p × f)) |
| --- | --- |

b)

Z = glükoosisisaldus väljendatuna g/100 g:

Z = ((100 × Gl)/(p × f))

kus:

| Gl | = | glükoos väljendatuna g/l (5.2.6); |
| --- | --- | --- |
| f | = | lahjendusaste (5.1.1); |
| p | = | proovi mass grammides; |
| 0,9 | = | glükoosi ümberarvestustegur tärkliseks. |

Gl

=

glükoos väljendatuna g/l (5.2.6);

f

=

lahjendusaste (5.1.1);

p

=

proovi mass grammides;

0,9

=

glükoosi ümberarvestustegur tärkliseks.

Märkused

| 1. | Kui katselahust ei ole võimalik filtreerida punkti 5.1.7 kohaselt, tuleb selge lahuse saamiseks võtta vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

1.

Kui katselahust ei ole võimalik filtreerida punkti 5.1.7 kohaselt, tuleb selge lahuse saamiseks võtta vajalikke meetmeid.

| 2. | Kui esineb ensüümiinhibeerimine, soovitatakse kohaldada meetodit, mille käigus lisatakse kindlates kogustes puhast tärklist. |
| --- | --- |

2.

Kui esineb ensüümiinhibeerimine, soovitatakse kohaldada meetodit, mille käigus lisatakse kindlates kogustes puhast tärklist.

---

(1)  U on ensüümi aktiivsuse rahvusvaheline ühik.

---

II LISA

Kaupade CN-koodide 3505 20 10 – 3505 20 90 alla kuuluvate kaupade tärklise-, dekstriini- või muu modifitseeritud tärklise sisalduse ning CN-koodide 3809 10 10 – 3809 10 90 alla kuuluvate kaupade tärklisainete sisalduse määramine

I.   PÕHIMÕTE

Happelise hüdrolüüsi teel muundatakse tärklis redutseerivateks suhkruteks, mis määratakse mahu põhjal Fehlingi lahuse abil.

II.   SEADMED JA REAKTIIVID

| 1. | 250 ml kolb; |
| --- | --- |

1.

250 ml kolb;

| 2. | 200 ml mõõtekolb; |
| --- | --- |

2.

200 ml mõõtekolb;

| 3. | 25 ml mõõtebürett; |
| --- | --- |

3.

25 ml mõõtebürett;

| 4. | Soolhape tihedusega 1,19; |
| --- | --- |

4.

Soolhape tihedusega 1,19;

| 5. | Kaaliumhüdroksiidi lahus; |
| --- | --- |

5.

Kaaliumhüdroksiidi lahus;

| 6. | Aktiivsüsi; värvitustamiseks; |
| --- | --- |

6.

Aktiivsüsi; värvitustamiseks;

| 7. | Fehlingi lahus; |
| --- | --- |

7.

Fehlingi lahus;

| 8. | 1 %line metüleensinise lahus. |
| --- | --- |

8.

1 %line metüleensinise lahus.

III.   MEETOD

Umbes 1 g tärklist sisaldav proov pannakse 250 ml kolbi. Lisatakse 100 ml destilleeritud vett ja 2 ml soolhapet. Segu lastakse keema ja keedetakse kolm tundi.

Kolvi sisu ning loputusvesi kallatakse 200 ml mõõtekolbi. Jahutatakse ning tehakse peaaegu neutraalseks kaaliumhüdroksiidi lahusega. Täiendatakse destilleeritud veega 200 ml-ni ja filtreeritakse läbi vähese koguse aktiivsöe.

Seejärel valatakse lahus mõõtebüretti ja redutseeritakse 10 ml Fehlingi lahust järgmisel meetodil:

Umbes 250 ml lameda põhjaga kolbi kallatakse 10 ml Fehlingi lahust (5 ml lahust A ja 5 ml lahust B). Loksutatakse, kuni lahus on selge, ja lisatakse 40 ml destilleeritud vett ning väike kogus kvartsi või pimsskivi.

Kolb asetatakse neljakandilisele asbestalusele, mille keskel on umbes 6 cm läbimõõduga ümmargune auk, mis omakorda on traatvõrgu peal. Kolbi kuumutatakse nii, et vedelik hakkaks umbes kahe minuti pärast keema.

Büretist lisatakse keevale vedelikule vähehaaval suhkrulahust, kuni Fehlingi lahuse sinine värv on vaevu märgatav; seejärel lisatakse indikaatoriks 2–3 tilka metüleensinise lahust ja tiitritakse lõpuni, lisades tilkhaaval edasi suhkrulahust, kuni indikaatori sinine värv on kadunud.

Suurema täpsuse saamiseks korratakse tiitrimist samades tingimustes, kuid peaaegu kogu suhkrulahus, mis on vajalik Fehlingi lahuse redutseerimiseks, lisatakse korraga. Teist korda tiitrides peab Fehlingi lahus redutseeruma kolme minuti jooksul. Keedetakse veel täpselt kaks minutit, lisades keevale lahusele ühe minuti jooksul tilkhaaval reaktiivi, kuni sinine värv on kadunud.

Tärklise massiprotsent proovis määratakse järgmise valemiga:

tärklise massiprotsent = ((T × 200 × 100)/(n × p)) × 0,95

kus:

| T | : | 10 ml Fehlingi lahusele (5 ml lahust A ja 5 ml lahust B) vastava veevaba dekstroosi kogus grammides. Kõnealune tiiter vastab 0,04945 g veevabale dekstroosile, kui lahus A sisaldab 17,636 g vaske liitri kohta; |
| --- | --- | --- |
| n | : | tiitrimisel kasutatud suhkrulahuse kogus ml-tes; |
| p | : | proovi mass; |
| 0,95 | : | veevaba dekstroosi ümberarvestustegur tärkliseks. |

T

:

10 ml Fehlingi lahusele (5 ml lahust A ja 5 ml lahust B) vastava veevaba dekstroosi kogus grammides. Kõnealune tiiter vastab 0,04945 g veevabale dekstroosile, kui lahus A sisaldab 17,636 g vaske liitri kohta;

n

:

tiitrimisel kasutatud suhkrulahuse kogus ml-tes;

p

:

proovi mass;

0,95

:

veevaba dekstroosi ümberarvestustegur tärkliseks.

IV.   FEHLINGI LAHUSTE VALMISTAMINE

| Lahus A | : | Mõõtekolvis lahustatakse 69,278 g puhast rauavaba kristallilist vasksulfaati – analüütilist reaktiivi (CuSO4 5H2O) – destilleeritud vees ja täidetakse kolb destilleeritud veega 1 l-ni. Lahuse täpset tiitrit tuleb kontrollida vasekoguse määramisega. |
| --- | --- | --- |
| Lahus B | : | Mõõtekolvis lahustatakse destilleeritud vees 100 g naatriumhüdroksiidi ja 346 g kaaliumnaatriumtartraati (Seignette’i sool) ja täidetakse kolb destilleeritud veega ühe liitrini. |

Lahus A

:

Mõõtekolvis lahustatakse 69,278 g puhast rauavaba kristallilist vasksulfaati – analüütilist reaktiivi (CuSO4 5H2O) – destilleeritud vees ja täidetakse kolb destilleeritud veega 1 l-ni. Lahuse täpset tiitrit tuleb kontrollida vasekoguse määramisega.

Lahus B

:

Mõõtekolvis lahustatakse destilleeritud vees 100 g naatriumhüdroksiidi ja 346 g kaaliumnaatriumtartraati (Seignette’i sool) ja täidetakse kolb destilleeritud veega ühe liitrini.

Lahused A ja B tuleb segada võrdsetes kogustes vahetult enne kasutamist. 0,04945 g veevaba dekstroosi redutseerib täielikult 10 ml Fehlingi lahust (5 ml lahust A ja 5 ml lahust B) III punktis nimetatud tingimustel.

---

III LISA

Pehmest nisust valmistatud püüli- ja lihtjahu kindlaksmääramine makaronides, spagetis ja muudes samalaadsetes makarontoodetes

(Youngi ja Gilles’i meetodi kohaselt, mida on täiendanud Bernaerts ning Gruner)

I.   PÕHIMÕTE

Mittepolaarse lahusti abil valmistatakse analüüsitava makarontoote proovist ekstrakt.

Kõnealust ekstrakti analüüsitakse kromatograafiliselt õhukesel silikageelikihil, et eraldada erinevates ribakujulistes fraktsioonides leiduvad steroolid.

Vastavalt eredavärviliste ribade arvule on võimalik kindlaks määrata, kas uuritav toode on valmistatud ainult kõvast või pehmest nisust või nende kahe segust. Samuti on võimalik kindlaks määrata, kas on lisatud mune.

II.   SEADMED JA REAKTIIVID

| 1. | Homogenisaator või veski jahvatise saamiseks, mis läbib 0,200 mm avadega standardsõela. |
| --- | --- |

1.

Homogenisaator või veski jahvatise saamiseks, mis läbib 0,200 mm avadega standardsõela.

| 2. | 0,200 mm avadega standardsõel. |
| --- | --- |

2.

0,200 mm avadega standardsõel.

| 3. | Veevanniga aurusti vähendatud rõhu all aurustamiseks. |
| --- | --- |

3.

Veevanniga aurusti vähendatud rõhu all aurustamiseks.

| 4. | Klaas-, alumiinium- või mõni muu õhukese silikageelikihiga kaetud alus mõõtmetega 20 × 20 cm. Kui kõnealune õhuke kiht tuleb valmistada, peab kasutama umbes 13 %lise kipskrohviga segatud silikageeli, mis kantakse peale selleks ettenähtud seadmega 0,25 mm paksuse kihina vastavalt tootja kasutusõpetusele. |
| --- | --- |

4.

Klaas-, alumiinium- või mõni muu õhukese silikageelikihiga kaetud alus mõõtmetega 20 × 20 cm. Kui kõnealune õhuke kiht tuleb valmistada, peab kasutama umbes 13 %lise kipskrohviga segatud silikageeli, mis kantakse peale selleks ettenähtud seadmega 0,25 mm paksuse kihina vastavalt tootja kasutusõpetusele.

| 5. | Mikropipett 20 mikroliitri mõõtmiseks. |
| --- | --- |

5.

Mikropipett 20 mikroliitri mõõtmiseks.

| 6. | Kromatogrammi saamiseks sobiv kaanega anum. |
| --- | --- |

6.

Kromatogrammi saamiseks sobiv kaanega anum.

| 7. | Pihusti. |
| --- | --- |

7.

Pihusti.

| 8. | Petrooleeter keemispunktiga 40–60 °C, enne kasutamist redestilleeritud. |
| --- | --- |

8.

Petrooleeter keemispunktiga 40–60 °C, enne kasutamist redestilleeritud.

| 9. | Analüüsiks vajalik veevaba etüüleeter. |
| --- | --- |

9.

Analüüsiks vajalik veevaba etüüleeter.

| 10. | Kromatograafiliseks analüüsiks vajalik süsiniktetrakloriid, enne kasutamist redestilleeritud. |
| --- | --- |

10.

Kromatograafiliseks analüüsiks vajalik süsiniktetrakloriid, enne kasutamist redestilleeritud.

| 11. | Analüüsiks vajalik fosfomolübdeenhape. |
| --- | --- |

11.

Analüüsiks vajalik fosfomolübdeenhape.

| 12. | 94 %line etüülalkohol. |
| --- | --- |

12.

94 %line etüülalkohol.

III.   MEETOD

Jahvatatakse umbes 20 g proovi nii peeneks, et see läbiks sõela täielikult. Proov pannakse Erlenmeyeri kolbi ja kaetakse 150 ml petrooleetriga. Jäetakse toatemperatuuril seisma kuni järgmise päevani. Loksutatakse aeg-ajalt.

Seejärel filtreeritakse läbi filtrikihiga varustatud Büchneri lehtri või paagutatud filtri. Sel viisil saadud selge lahus valatakse järk-järgult 100 ml mõõtekolbi. Lahustit aurutatakse vähendatud rõhu all, kuumutades kolbi veevannis temperatuuril 40–50 °C. Kui lahusti on aurustunud, kuumutatakse vähendatud rõhu all veel 10 minutit.

Kui kolb on jahtunud, määratakse ekstrakti mass. Lahjendatakse ekstrakti etüüleetriga vahekorras 1 ml etüüleetrit 60 mg ekstrakti kohta.

Aktiveeritakse õhukesed kihid, tõstes nende temperatuuri 130 °C-ni kolmeks tunniks. Lastakse jahtuda silikageeli sisaldavas eksikaatoris. Aluseid, mida kohe ei kasutata, võib hoida ka samas eksikaatoris.

Lisatakse tilkhaaval 20 mikroliitrit selget lahust, et soovitavalt uuesti aktiveeritud alusel moodustuks püsiva laiusega ja 3 cm pikkune riba. Lastakse lahustil auruda.

Voolutatakse süsiniktetrakloriidiga kromatograafiliselt toatemperatuuril anumas, mille seinad on kaetud lahustis niisutatud filterpaberiga. Umbes tunni aja pärast tõuseb lahusti 18 cm kõrgusele. Alus eemaldatakse ja lastakse lahustil lahtiselt auruda. Ribade paremaks eraldamiseks voolutatakse kromatogrammi teist korda. Lahustil lastakse uuesti lahtiselt auruda.

Pihustatakse õhuke kiht silikageeli koos etüülalkoholis oleva 20 %lise fosfomolübdeenhappe lahusega. Kiht peab olema ühtlaselt kollane. Alust viis minutit temperatuuril 110 °C kuumutades moodustuvad ribad.

IV.   KROMATOGRAMMI TÕLGENDAMINE

Kui kromatogrammil on näha üks eredavärvilist põhiriba, mille Rf on ligikaudu 0,4–0,5, on vastava makarontoote valmistamisel kasutatud kõva nisu. Kui aga ilmub kaks võrdse eredusega riba, on toormaterjalina kasutatud pehmet nisu. Kõva ja pehme nisu segusid on võimalik hinnata kahe riba suhtelise ereduse järgi.

Kui on näha kolm riba (kaks riba sellel kõrgusel, kus pehme nisu puhul esinevad põhiribad, ning üks riba nende keskel), on makarontootele lisatud mune. Kui keskmine riba on ülemisest eredam, on toorainena kasutatud kõva nisu. Kui ülemine riba on aga keskmisest eredam, on toorainena kasutatud pehmet nisu.

---

IV LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatusega

| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 4154/87 | (EÜT L 392, 31.12.1987, lk 19). |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 203/98 | (EÜT L 21, 28.1.1998, lk 6). |

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 4154/87

(EÜT L 392, 31.12.1987, lk 19).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 203/98

(EÜT L 21, 28.1.1998, lk 6).

---

V LISA

Vastavustabel

| Määrus (EMÜ) nr 4154/87 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artiklid 1 kuni 4 | Artiklid 1 kuni 4 |
| Artikkel 5 | — |
| — | Artikkel 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| I, II ja III lisa | I, II ja III lisa |
| — | IV lisa |
| — | V lisa |

Määrus (EMÜ) nr 4154/87

Käesolev määrus

Artiklid 1 kuni 4

Artiklid 1 kuni 4

Artikkel 5

—

—

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

I, II ja III lisa

I, II ja III lisa

—

IV lisa

—

V lisa

---

| 17.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 901/2008,

16. september 2008,

milles käsitletakse imporditollimaksude kohaldamise peatamist tööstusliku suhkru teatavate koguste suhtes 2008/2009. turustusaastal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 142 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 142 on ette nähtud, et kõnealuse määruse artikli 62 lõikes 2 osutatud toodete tootmiseks vajalike varude tagamiseks võib komisjon täielikult või osaliselt peatada teatavate koguste suhtes imporditollimaksu kohaldamise. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 142 on ette nähtud, et kõnealuse määruse artikli 62 lõikes 2 osutatud toodete tootmiseks vajalike varude tagamiseks võib komisjon täielikult või osaliselt peatada teatavate koguste suhtes imporditollimaksu kohaldamise.

| (2) | Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 950/2006 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009) (2) artiklites 30–30d on sätestatud üksikasjalikud rakenduseeskirjad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 62 lõikes 2 osutatud tööstusliku suhkru impordi jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 950/2006 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009) (2) artiklites 30–30d on sätestatud üksikasjalikud rakenduseeskirjad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 62 lõikes 2 osutatud tööstusliku suhkru impordi jaoks.

| (3) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 62 lõikes 2 osutatud toodete tootmiseks vajalike varude kättesaadavus maailmaturuhinnaga, on ühenduse huvides peatada täielikult imporditollimaksude kohaldamine 2008/2009. turustusaastal kõnealuste toodete tootmiseks ettenähtud suhkru koguse suhtes, mis moodustab poole tööstusliku suhkru vajadusest. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 62 lõikes 2 osutatud toodete tootmiseks vajalike varude kättesaadavus maailmaturuhinnaga, on ühenduse huvides peatada täielikult imporditollimaksude kohaldamine 2008/2009. turustusaastal kõnealuste toodete tootmiseks ettenähtud suhkru koguse suhtes, mis moodustab poole tööstusliku suhkru vajadusest.

| (4) | Seepärast tuleks kindlaks määrata tööstusliku importsuhkru kogused 2008/2009. turustusaastal. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks kindlaks määrata tööstusliku importsuhkru kogused 2008/2009. turustusaastal.

| (5) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2008/2009. turustusaastal peatatakse täielikult imporditollimaksude kohaldamine 400 000 tonni CN-koodi 1701 alla kuuluva ja järjekorranumbriga 09.4390 tööstusliku suhkru suhtes vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artiklile 30.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. september 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 17.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/19

---

KOMISJONI OTSUS,

4. juuni 2008,

riigiabi C 57/07 (ex N 843/06) kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb rakendada ettevõtja Alas Slovakia, s.r.o. suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2254 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/734/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud üles huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 15. detsembri 2006. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 18. detsembril 2006 (A/40324), teavitasid Slovakkia ametiasutused vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 oma kavatsusest anda maksusoodustuse vormis piirkondlikku investeerimisalast üksiktoetust ettevõtja Alas Slovakia, s.r.o. investeerimistegevuseks üheksas eri asukohas. (2) |
| --- | --- |

(1)

15. detsembri 2006. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 18. detsembril 2006 (A/40324), teavitasid Slovakkia ametiasutused vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 oma kavatsusest anda maksusoodustuse vormis piirkondlikku investeerimisalast üksiktoetust ettevõtja Alas Slovakia, s.r.o. investeerimistegevuseks üheksas eri asukohas. (2)

| (2) | Teabenõuded saadeti vastavalt 13. veebruaril 2007 (D/50598), 8. mail 2007 (D/51936), 25. juulil 2007 (D/53139) ja 12. oktoobril 2007 (D/54058). Slovakkia ametiasutused edastasid lisateabe 12. märtsi 2007. aasta (A/32162), 4. juuni 2007. aasta (A/34580), 13. augusti 2007. aasta (A/36769) ja 31. oktoobri 2007. aasta (A/39017) kirjadega. |
| --- | --- |

(2)

Teabenõuded saadeti vastavalt 13. veebruaril 2007 (D/50598), 8. mail 2007 (D/51936), 25. juulil 2007 (D/53139) ja 12. oktoobril 2007 (D/54058). Slovakkia ametiasutused edastasid lisateabe 12. märtsi 2007. aasta (A/32162), 4. juuni 2007. aasta (A/34580), 13. augusti 2007. aasta (A/36769) ja 31. oktoobri 2007. aasta (A/39017) kirjadega.

| (3) | 11. detsembri 2007. aasta kirjaga (edaspidi „algatusotsus”) teavitas komisjon Slovakkiat, et ta on otsustanud algatada kõnealuse meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse. |
| --- | --- |

(3)

11. detsembri 2007. aasta kirjaga (edaspidi „algatusotsus”) teavitas komisjon Slovakkiat, et ta on otsustanud algatada kõnealuse meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse.

| (4) | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (5) | Komisjon ei ole saanud asjast huvitatud isikutelt ega Slovaki Vabariigilt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ei ole saanud asjast huvitatud isikutelt ega Slovaki Vabariigilt ühtegi märkust.

II.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Meetme eesmärk

| (6) | Abimeetme eesmärk on edendada regionaalarengut Nitra, (4) Trnava (5) ja Trencini (6) maakonnas (kõik asuvad Slovakkia lääneosas), mis oli teavitamise ajal EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt toetatav piirkond. Abi ülemmäär on vastavalt Slovaki 2004.–2006. aasta regionaalabi kavale (7) 50 % toetuse netoekvivalendist. |
| --- | --- |

(6)

Abimeetme eesmärk on edendada regionaalarengut Nitra, (4) Trnava (5) ja Trencini (6) maakonnas (kõik asuvad Slovakkia lääneosas), mis oli teavitamise ajal EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt toetatav piirkond. Abi ülemmäär on vastavalt Slovaki 2004.–2006. aasta regionaalabi kavale (7) 50 % toetuse netoekvivalendist.

| (7) | Kavandatav projekt, millest teatasid Slovakkia ametiasutused, on üksikmeede, st abi ei anta olemasoleva abikava raames nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (8) tähenduses. |
| --- | --- |

(7)

Kavandatav projekt, millest teatasid Slovakkia ametiasutused, on üksikmeede, st abi ei anta olemasoleva abikava raames nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (8) tähenduses.

2.2.   Abi vorm ja laad

| (8) | Teatatud abi on kavas anda ajavahemikul 2007–2011 iga-aastase maksusoodustuse vormis. Alas Slovakia s.r.o. on vabastatud iga-aastasest ettevõtlusmaksu kohustusest kuni 50 % ulatuses. Maksusoodustuse maksimaalne nüüdisväärtus (9) on 100 813 444 miljonit Slovakkia krooni (ligikaudu 2,89 miljonit eurot). Abi ei või kasutada samaaegselt muudest allikatest saadava abiga samade abikõlblike kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Teatatud abi on kavas anda ajavahemikul 2007–2011 iga-aastase maksusoodustuse vormis. Alas Slovakia s.r.o. on vabastatud iga-aastasest ettevõtlusmaksu kohustusest kuni 50 % ulatuses. Maksusoodustuse maksimaalne nüüdisväärtus (9) on 100 813 444 miljonit Slovakkia krooni (ligikaudu 2,89 miljonit eurot). Abi ei või kasutada samaaegselt muudest allikatest saadava abiga samade abikõlblike kulude katmiseks.

| (9) | Teatatud abi on järg varasemale maksusoodustuse vormis antud abile (põhineb maksuseaduse artiklil 35a), mille kiitis heaks Slovakkia riigiabi osakond enne Slovaki Vabariigi liitumist ELiga. (10) |
| --- | --- |

(9)

Teatatud abi on järg varasemale maksusoodustuse vormis antud abile (põhineb maksuseaduse artiklil 35a), mille kiitis heaks Slovakkia riigiabi osakond enne Slovaki Vabariigi liitumist ELiga. (10)

| (10) | Vastavalt maksuseaduse artiklile 35a antakse abisaajale 100 % maksuvähendus ettevõtlusmaksu kohustusest viiel järjestikusel aastal ning pärast seda on viiel järjestikusel aastal võimalus saada maksuvähendust 50 % ulatuses. Esitatud teatis hõlmab teist viieaastast ajavahemikku. Teatatud abi hõlmab muid abikõlblikke kulusid ja osaliselt ka muid asukohti, kui need, mis olid kaetud ühinemiseelse abiga. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt maksuseaduse artiklile 35a antakse abisaajale 100 % maksuvähendus ettevõtlusmaksu kohustusest viiel järjestikusel aastal ning pärast seda on viiel järjestikusel aastal võimalus saada maksuvähendust 50 % ulatuses. Esitatud teatis hõlmab teist viieaastast ajavahemikku. Teatatud abi hõlmab muid abikõlblikke kulusid ja osaliselt ka muid asukohti, kui need, mis olid kaetud ühinemiseelse abiga.

2.3.   Üksikabi õiguslik alus

| (11) | Abi riiklik õiguslik alus on riigiabi seaduse nr 231/1999 (seadustekogu) viimati muudetud versioon, tulumaksuseaduse nr 595/2003 (seadustekogu) viimati muudetud versioon, tulumaksuseaduse nr 366/1999 (seadustekogu) 31. detsembril 2003 jõustunud versioon, eriti tulumaksuseadus nr 595/2003 (seadustekogu) (artikkel 52 lõige 3), mida on muudetud vastavalt tulumaksuseaduse nr 366/1999 (seadustekogu) artikli 35a tingimustele, mis on sätestatud nimetatud seaduse 31. detsembril 2003 jõustunud versioonis. (11) |
| --- | --- |

(11)

Abi riiklik õiguslik alus on riigiabi seaduse nr 231/1999 (seadustekogu) viimati muudetud versioon, tulumaksuseaduse nr 595/2003 (seadustekogu) viimati muudetud versioon, tulumaksuseaduse nr 366/1999 (seadustekogu) 31. detsembril 2003 jõustunud versioon, eriti tulumaksuseadus nr 595/2003 (seadustekogu) (artikkel 52 lõige 3), mida on muudetud vastavalt tulumaksuseaduse nr 366/1999 (seadustekogu) artikli 35a tingimustele, mis on sätestatud nimetatud seaduse 31. detsembril 2003 jõustunud versioonis. (11)

2.4.   Abisaajad

| (12) | Abisaaja Alas Slovakia, s.r.o. on suurettevõtja. Ta võttis üle endiste riigiettevõtjate Západoslovenské kameňolomy a štrkopiesky ja Strmáč Comp.Ltd tegevuse. Abisaaja tegeleb laialt levinud mineraalide (kruus, kivimid) kaevandamise ja töötlemisega, mis kuulub Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) jaotise 08 rühma 08.1 klassidesse 08.11 ja 08.12. Samuti tegeleb ettevõtja tsemendi- ja betoonisegude tootmise ja müügiga – Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) jaotise 23 rühm 23.6. |
| --- | --- |

(12)

Abisaaja Alas Slovakia, s.r.o. on suurettevõtja. Ta võttis üle endiste riigiettevõtjate Západoslovenské kameňolomy a štrkopiesky ja Strmáč Comp.Ltd tegevuse. Abisaaja tegeleb laialt levinud mineraalide (kruus, kivimid) kaevandamise ja töötlemisega, mis kuulub Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) jaotise 08 rühma 08.1 klassidesse 08.11 ja 08.12. Samuti tegeleb ettevõtja tsemendi- ja betoonisegude tootmise ja müügiga – Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) jaotise 23 rühm 23.6.

| (13) | Ettevõtja veebileheküljel esitatud teabe kohaselt on Alas Slovakia, s.r.o. üks juhtivatest kivitoodete tootjatest Slovaki Vabariigis. Tema turuosa Slovakkias on ligikaudu 15 %. |
| --- | --- |

(13)

Ettevõtja veebileheküljel esitatud teabe kohaselt on Alas Slovakia, s.r.o. üks juhtivatest kivitoodete tootjatest Slovaki Vabariigis. Tema turuosa Slovakkias on ligikaudu 15 %.

| (14) | Alas Slovakia, s.r.o. suurosanik (67,45 %) on Ohlsdorfis (Austrias) asuv Alas International Baustoffproduktions AG (edaspidi „Alas International”), mis omakorda kuulub ASAMERi kontserni. Alas International asutati 1998. aastal valdusettevõtjana rahvusvahelisel tasandil täitematerjalide ja betooni valdkonnas tegutsemiseks. |
| --- | --- |

(14)

Alas Slovakia, s.r.o. suurosanik (67,45 %) on Ohlsdorfis (Austrias) asuv Alas International Baustoffproduktions AG (edaspidi „Alas International”), mis omakorda kuulub ASAMERi kontserni. Alas International asutati 1998. aastal valdusettevõtjana rahvusvahelisel tasandil täitematerjalide ja betooni valdkonnas tegutsemiseks.

2.5.   Investeerimisprojekt

| (15) | Slovaki Vabariigi andmete kohaselt on kõnealune abi nähtud ette nii kolme uue tegevuskoha (Červeník, Okoč ja Prievidza) rajamiseks kui ka tootmise moderniseerimiseks, ratsionaliseerimiseks ja mitmekesistamiseks kuues juba olemasolevas tootmiskäitistes (Veľký Grob, Veľký Cetín, Komjatice, Kamenec pod Vtáčnikom, Hontianske Trsťany-Hrondín ja Nitra). Investeerimisprojekt hõlmab kaasaegse ja keskkonnahoidliku tehnilise varustuse ostmist kolmandatelt isikutelt ning mitme käitise ehitamist ja täiustamist tooraine kaevandamiseks (kivimid, kruus, täitematerjalid). Tundub, et need käitised on üksteisest täielikult sõltumatud, kuna nende vahel ei ole funktsionaalset ega majanduslikku seost. |
| --- | --- |

(15)

Slovaki Vabariigi andmete kohaselt on kõnealune abi nähtud ette nii kolme uue tegevuskoha (Červeník, Okoč ja Prievidza) rajamiseks kui ka tootmise moderniseerimiseks, ratsionaliseerimiseks ja mitmekesistamiseks kuues juba olemasolevas tootmiskäitistes (Veľký Grob, Veľký Cetín, Komjatice, Kamenec pod Vtáčnikom, Hontianske Trsťany-Hrondín ja Nitra). Investeerimisprojekt hõlmab kaasaegse ja keskkonnahoidliku tehnilise varustuse ostmist kolmandatelt isikutelt ning mitme käitise ehitamist ja täiustamist tooraine kaevandamiseks (kivimid, kruus, täitematerjalid). Tundub, et need käitised on üksteisest täielikult sõltumatud, kuna nende vahel ei ole funktsionaalset ega majanduslikku seost.

| (16) | Investeerimistegevuse kaudu soovib ettevõtja parandada toodete ja teenuste kvaliteeti ning tagada ehitusinvestoritele nõutavas koguses ja sortimendis tarned. Projekti abikõlblike kulude nüüdisväärtus on hinnanguliselt 345 026 285 Slovakkia krooni (ligikaudu 9,90 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(16)

Investeerimistegevuse kaudu soovib ettevõtja parandada toodete ja teenuste kvaliteeti ning tagada ehitusinvestoritele nõutavas koguses ja sortimendis tarned. Projekti abikõlblike kulude nüüdisväärtus on hinnanguliselt 345 026 285 Slovakkia krooni (ligikaudu 9,90 miljonit eurot).

| (17) | Teatati, et investeerimisprojektidega alustatakse 2007. aastal. Projektid peaksid olema ellu viidud 2011. aastaks. Üksikasjad on esitatud järgmises tabelis.









  Käitis | Alginvesteeringu liik | Investeerimisperiood | Uute töökohtade arv | Investeeringu suurus nominaalväärtuses
  (tuhandetes Slovakkia kroonides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veľký Grob | Ratsionaliseerimine, olemasoleva käitise laiendamine | 2007, 2008 | — | 26 400 |
| Veľký Cetín | Moderniseerimine | 2007 | — | 9 000 |
| Komjatice | Moderniseerimine | 2008 | — | 10 200 |
| Kamenec pod Vtáčnikom | Moderniseerimine, mitmekesistamine | 2007, 2008
  2010, 2011 | 27 | 151 000 |
| Hontianske Trsťany – Hrondín | Mitmekesistamine | 2008, 2009 | 20 | 49 000 |
| Červeník | Uue käitise loomine | 2007, 2009 | 16 | 40 000 |
| Okoč | Uue käitise loomine | 2007 | 14 | 29 000 |
| Nitra | Mitmekesistamine | 2008 | — | 14 000 |
| Prievidza | Uue käitise loomine | 2009, 2010 | 4 | 51 000 |
| Kokku | | | 81 | 379 600 |

(17)

Teatati, et investeerimisprojektidega alustatakse 2007. aastal. Projektid peaksid olema ellu viidud 2011. aastaks. Üksikasjad on esitatud järgmises tabelis.

Käitis

Alginvesteeringu liik

Investeerimisperiood

Uute töökohtade arv

Investeeringu suurus nominaalväärtuses

(tuhandetes Slovakkia kroonides)

Veľký Grob

Ratsionaliseerimine, olemasoleva käitise laiendamine

2007, 2008

—

26 400

Veľký Cetín

Moderniseerimine

2007

—

9 000

Komjatice

Moderniseerimine

2008

—

10 200

Kamenec pod Vtáčnikom

Moderniseerimine, mitmekesistamine

2007, 2008

2010, 2011

27

151 000

Hontianske Trsťany – Hrondín

Mitmekesistamine

2008, 2009

20

49 000

Červeník

Uue käitise loomine

2007, 2009

16

40 000

Okoč

Uue käitise loomine

2007

14

29 000

Nitra

Mitmekesistamine

2008

—

14 000

Prievidza

Uue käitise loomine

2009, 2010

4

51 000

Kokku

81

379 600

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (18) | Komisjon märkis ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et ta kahtleb abi kokkusobivuses ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 3 ja regionaalabi suunistele (12) (edaspidi „1998. aasta suunised”) järgmistel põhjustel:






  — | Esiteks kahtles komisjon selles, kas investeeringuteks ettenähtud regionaalabi anti ainult alginvesteeringuks, nagu on sätestatud 1998. aasta suuniste punktis 4.4.1998. aasta suuniste punkti 4.4 kohaselt tähendab alginvesteering investeeringut põhikapitali seoses uue käitise rajamise, olemasoleva käitise laiendamise või tegevuse alustamisega olemasoleva käitise toodete või tootmismenetluse põhjalikuks muutmiseks (ratsionaliseerimise, mitmekesistamise või moderniseerimise kaudu). Selle määratluse alla ei kuulu asendusinvesteeringud. Abi asendusinvesteeringuteks tuleb käsitada tegevusabina, mida lubatakse üksnes konkreetsete tingimuste täitmise korral (vt 1998. aasta suuniste punktid 4.15, 4.16 ja 4.17).






  — | Selgus, et vähemalt kolme käitise puhul (Veľký Grob, Veľký Cetín ja Kamenec pod Vtáčnikom) ostab abisaaja sama liiki masinaid/seadmeid, mida ta praegu kasutab ja rendib. Ostetud seadmete parem kvaliteet või asjaomase tootmise märkimisväärne kasv võib olla küsitav, kuigi abisaaja väitis, et uued seadmed on tänapäevasemad kui need, mida praegu renditakse. |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisjon märkis ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et ta kahtleb abi kokkusobivuses ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 3 ja regionaalabi suunistele (12) (edaspidi „1998. aasta suunised”) järgmistel põhjustel:

—

Esiteks kahtles komisjon selles, kas investeeringuteks ettenähtud regionaalabi anti ainult alginvesteeringuks, nagu on sätestatud 1998. aasta suuniste punktis 4.4.1998. aasta suuniste punkti 4.4 kohaselt tähendab alginvesteering investeeringut põhikapitali seoses uue käitise rajamise, olemasoleva käitise laiendamise või tegevuse alustamisega olemasoleva käitise toodete või tootmismenetluse põhjalikuks muutmiseks (ratsionaliseerimise, mitmekesistamise või moderniseerimise kaudu). Selle määratluse alla ei kuulu asendusinvesteeringud. Abi asendusinvesteeringuteks tuleb käsitada tegevusabina, mida lubatakse üksnes konkreetsete tingimuste täitmise korral (vt 1998. aasta suuniste punktid 4.15, 4.16 ja 4.17).

—

Selgus, et vähemalt kolme käitise puhul (Veľký Grob, Veľký Cetín ja Kamenec pod Vtáčnikom) ostab abisaaja sama liiki masinaid/seadmeid, mida ta praegu kasutab ja rendib. Ostetud seadmete parem kvaliteet või asjaomase tootmise märkimisväärne kasv võib olla küsitav, kuigi abisaaja väitis, et uued seadmed on tänapäevasemad kui need, mida praegu renditakse.

| — | Samuti pakub abisaaja Nitra käitises oma klientidele üksnes lisateenuseid, et „säiliksid ettevõtja turuosa, rahavood ja majandustulemused”. (13) Tundus raske õigustada abi olukorras, kus lisategevust ei toimu. |
| --- | --- |

—

Samuti pakub abisaaja Nitra käitises oma klientidele üksnes lisateenuseid, et „säiliksid ettevõtja turuosa, rahavood ja majandustulemused”. (13) Tundus raske õigustada abi olukorras, kus lisategevust ei toimu.

| — | Teiseks, kõnealune meede on üksikabi, mida antakse konkreetselt tooraine kaevandamise sektoris tegutsevale ettevõtjale. Seepärast on kõnealune abi valikuline, mõjutades märkimisväärselt sama sektori teisi ettevõtjaid. Vastavalt 1998. aasta suuniste punktile 2 võib ühele ettevõtjale või tegevusalale antav sihtotstarbeline üksikabi tugevalt mõjutada konkurentsi asjaomasel turul ja selle mõju regionaalarengule on tõenäoliselt üsna piiratud. Üldiselt kuulub selline abi konkreetse valdkonna tööstuspoliitika kohaldamisalasse ega ole kooskõlas piirkondliku abi eesmärkidega. Piirkondlik abi peab jääma neutraalseks selles suhtes, kuidas eraldatakse tootmisressursse eri majandussektorite ja tegevuste vahel. 1998. aasta suunistes üksikabi meetmeid üldjuhul ei pooldata, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõestada, et meetme mõju piirkonnale kaalub üles konkurentsi moonutamise ja meetme mõju kaubandusele. Kõnealusel juhul kahtleb komisjon selles, kas sedavõrd piiratud panuse juures regionaalarengusse on suhteliselt kõrge abisumma ühe loodava töökoha kohta õigustatud.






  — | Esitatud teabe kohaselt loodaks üksnes 81 otsest uut töökohta, kusjuures abisaaja poolt varem loodud umbes 57 otsest töökohta säilitataks investeeringutoetuse abil. Uued töökohad loodaks projekti üheksast käitisest üksnes viies (vt eespool olevat tabelit). Komisjon märkis, et 34 töökohta 81st uuest töökohast tuleks luua kavandatud kolme uue käitise juurde. (14) Seetõttu kahtleb komisjon, kas suhteliselt kõrge abisumma ühe loodava töökoha kohta eriti madalapalgalises sektoris (abisumma ühe loodava töökoha kohta vastaks ligikaudu seitsmele aastapalgale) oli õigustatud. |
| --- | --- | --- |

—

Teiseks, kõnealune meede on üksikabi, mida antakse konkreetselt tooraine kaevandamise sektoris tegutsevale ettevõtjale. Seepärast on kõnealune abi valikuline, mõjutades märkimisväärselt sama sektori teisi ettevõtjaid. Vastavalt 1998. aasta suuniste punktile 2 võib ühele ettevõtjale või tegevusalale antav sihtotstarbeline üksikabi tugevalt mõjutada konkurentsi asjaomasel turul ja selle mõju regionaalarengule on tõenäoliselt üsna piiratud. Üldiselt kuulub selline abi konkreetse valdkonna tööstuspoliitika kohaldamisalasse ega ole kooskõlas piirkondliku abi eesmärkidega. Piirkondlik abi peab jääma neutraalseks selles suhtes, kuidas eraldatakse tootmisressursse eri majandussektorite ja tegevuste vahel. 1998. aasta suunistes üksikabi meetmeid üldjuhul ei pooldata, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõestada, et meetme mõju piirkonnale kaalub üles konkurentsi moonutamise ja meetme mõju kaubandusele. Kõnealusel juhul kahtleb komisjon selles, kas sedavõrd piiratud panuse juures regionaalarengusse on suhteliselt kõrge abisumma ühe loodava töökoha kohta õigustatud.

—

Esitatud teabe kohaselt loodaks üksnes 81 otsest uut töökohta, kusjuures abisaaja poolt varem loodud umbes 57 otsest töökohta säilitataks investeeringutoetuse abil. Uued töökohad loodaks projekti üheksast käitisest üksnes viies (vt eespool olevat tabelit). Komisjon märkis, et 34 töökohta 81st uuest töökohast tuleks luua kavandatud kolme uue käitise juurde. (14) Seetõttu kahtleb komisjon, kas suhteliselt kõrge abisumma ühe loodava töökoha kohta eriti madalapalgalises sektoris (abisumma ühe loodava töökoha kohta vastaks ligikaudu seitsmele aastapalgale) oli õigustatud.

| — | Kaudsete töökohtade arvu kohta väitsid Slovakkia ametiasutused oma 17. veebruari 2007. aasta kirjas, et luuakse 100 kaudset töökohta. Ametiasutused esitasid lisateavet 4. juuni 2007. aasta kirjas, milles osutasid Euroopa kivimite liidu statistilistele andmetele, tuues kaudsete töökohtade arvuks juba 414–690. Kõnealuse uuringu kohaselt luuakse kõnealuse ettevõtja äritegevuse sektoris iga uue töökoha kohta veel ligikaudu 3–5 töökohta. 13. augustil 2007 edastatud teabes osutasid Slovakkia ametiasutused uuringule, mille koostas ettevõtja Alas tellimusel Leobeni ülikool (Austria) ja mille kohaselt tooraine töötlemissektoris loodav üks uus otsene töökoht võrdub 30–40 kaudse töökohaga. (15) Komisjon kahtleb selles, kas seda mineraalide kaevandamises kehtivat väidet saab ehitusmaterjalide sektorisse otse üle kanda. |
| --- | --- |

—

Kaudsete töökohtade arvu kohta väitsid Slovakkia ametiasutused oma 17. veebruari 2007. aasta kirjas, et luuakse 100 kaudset töökohta. Ametiasutused esitasid lisateavet 4. juuni 2007. aasta kirjas, milles osutasid Euroopa kivimite liidu statistilistele andmetele, tuues kaudsete töökohtade arvuks juba 414–690. Kõnealuse uuringu kohaselt luuakse kõnealuse ettevõtja äritegevuse sektoris iga uue töökoha kohta veel ligikaudu 3–5 töökohta. 13. augustil 2007 edastatud teabes osutasid Slovakkia ametiasutused uuringule, mille koostas ettevõtja Alas tellimusel Leobeni ülikool (Austria) ja mille kohaselt tooraine töötlemissektoris loodav üks uus otsene töökoht võrdub 30–40 kaudse töökohaga. (15) Komisjon kahtleb selles, kas seda mineraalide kaevandamises kehtivat väidet saab ehitusmaterjalide sektorisse otse üle kanda.

| — | Lisaks on tegemist kaevandustegevuseks antava abiga, mille puhul koht ei sõltu mitte abi andmisest, vaid maavarade olemasolust. Seda ei mõjuta nii palju piirkondlikud ebasoodsad tingimused, mis tavaliselt takistavad regionaalarengut. Seetõttu võib oletada, et ressursse oleks võimalik kasutada ka ilma abita. Kuna ettevõtja Alas tegutseb pikaajalise litsentsi alusel juba suuremas osas nimetatud käitistest, esineb samuti kahtlusi selles, kas riigiabil oleks ergutav mõju. |
| --- | --- |

—

Lisaks on tegemist kaevandustegevuseks antava abiga, mille puhul koht ei sõltu mitte abi andmisest, vaid maavarade olemasolust. Seda ei mõjuta nii palju piirkondlikud ebasoodsad tingimused, mis tavaliselt takistavad regionaalarengut. Seetõttu võib oletada, et ressursse oleks võimalik kasutada ka ilma abita. Kuna ettevõtja Alas tegutseb pikaajalise litsentsi alusel juba suuremas osas nimetatud käitistest, esineb samuti kahtlusi selles, kas riigiabil oleks ergutav mõju.

| — | Kolmandaks, tõenäoliselt piiratud panus regionaalarengusse peab olema tasakaalus abimeetme mõjuga kaubandusele ja konkurentsimoonutusele, mis on Slovakkia ametiasutuste andmete kohaselt eeldatavalt väike. Asjaomaste toodete müügiraadius on piiratud (ligikaudu 50 km maanteel või 150 km raudteel), sest toodete väärtus on veokuludega võrreldes suhteliselt madal. Slovakkia ametiasutused väitsid, et ainult üks käitis (Hontianske Trsťany – Hrondín) saaks eksportida osa oma toodangust (kuni 50 000 tonni ehituskivi aastas 9 miljoni Slovakkia krooni väärtuses) Ungarisse. Ülejäänud kolm käitist (Veľký Cetín, Okoč and Komjatice) konkureerivad eeldatavalt Ungari impordiga. Alas Slovakia, s.r.o. ei lähtu sellest, et konkureerida teiste Austria ja Tšehhi Vabariigi ettevõtjatega mineraalide kaevandamisel ja töötlemisel. See on aga vastuolus 16. aprillil 2003 Slovakkia ametiasutuste poolt abi esimese osa taotluses esitatud teabega, milles oli mainitud nende kahe riigi võimalikke konkurente.
  Võttes arvesse asjaomaste käitiste asukohta, kahtles komisjon kaubanduse moonutamise ulatuses teiste liikmesriikidega (nt Austria või Tšehhi Vabariigiga). |
| --- | --- |

—

Kolmandaks, tõenäoliselt piiratud panus regionaalarengusse peab olema tasakaalus abimeetme mõjuga kaubandusele ja konkurentsimoonutusele, mis on Slovakkia ametiasutuste andmete kohaselt eeldatavalt väike. Asjaomaste toodete müügiraadius on piiratud (ligikaudu 50 km maanteel või 150 km raudteel), sest toodete väärtus on veokuludega võrreldes suhteliselt madal. Slovakkia ametiasutused väitsid, et ainult üks käitis (Hontianske Trsťany – Hrondín) saaks eksportida osa oma toodangust (kuni 50 000 tonni ehituskivi aastas 9 miljoni Slovakkia krooni väärtuses) Ungarisse. Ülejäänud kolm käitist (Veľký Cetín, Okoč and Komjatice) konkureerivad eeldatavalt Ungari impordiga. Alas Slovakia, s.r.o. ei lähtu sellest, et konkureerida teiste Austria ja Tšehhi Vabariigi ettevõtjatega mineraalide kaevandamisel ja töötlemisel. See on aga vastuolus 16. aprillil 2003 Slovakkia ametiasutuste poolt abi esimese osa taotluses esitatud teabega, milles oli mainitud nende kahe riigi võimalikke konkurente.

Võttes arvesse asjaomaste käitiste asukohta, kahtles komisjon kaubanduse moonutamise ulatuses teiste liikmesriikidega (nt Austria või Tšehhi Vabariigiga).

| — | Vastavalt komisjoni teatisele asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses (16) võivad tootmisettevõtjad teatavatel juhtudel, isegi kui tarned teatavalt tootmisettevõtjalt on piiratud seda tootmisettevõtjat ümbritseva alaga, paikneda selliselt, et tootmisettevõtjaid ümbritsevad piirkonnad kattuvad olulisel määral. Sellisel juhul on võimalik, et nende toodete hinnakujundust piirab ahelasenduse efekt, mis mõjutab geograafiliselt laiemat turgu.
  Sellest lähtuvalt kahtleb komisjon selles, kas abi eeldatav panus regionaalarengusse kaalub üles negatiivse mõju kaubandusele. |
| --- | --- |

—

Vastavalt komisjoni teatisele asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses (16) võivad tootmisettevõtjad teatavatel juhtudel, isegi kui tarned teatavalt tootmisettevõtjalt on piiratud seda tootmisettevõtjat ümbritseva alaga, paikneda selliselt, et tootmisettevõtjaid ümbritsevad piirkonnad kattuvad olulisel määral. Sellisel juhul on võimalik, et nende toodete hinnakujundust piirab ahelasenduse efekt, mis mõjutab geograafiliselt laiemat turgu.

Sellest lähtuvalt kahtleb komisjon selles, kas abi eeldatav panus regionaalarengusse kaalub üles negatiivse mõju kaubandusele.

IV.   SLOVAKI VABARIIGI JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (19) | Komisjon ei saanud Slovakkia ametiasutustelt ega huvitatud isikutelt märkusi, et hajutada ametliku uurimismenetluse algatamisel tekkinud kahtlusi. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon ei saanud Slovakkia ametiasutustelt ega huvitatud isikutelt märkusi, et hajutada ametliku uurimismenetluse algatamisel tekkinud kahtlusi.

V.   MEETME HINDAMINE

V.1.   Meetme õiguspärasus

| (20) | Teatades abimeetmest, millel on peatamisklausel kuni komisjonipoolse heakskiitmiseni, on Slovakkia ametiasutused järginud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud korda. |
| --- | --- |

(20)

Teatades abimeetmest, millel on peatamisklausel kuni komisjonipoolse heakskiitmiseni, on Slovakkia ametiasutused järginud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud korda.

V.2.   Meetme riigiabile omased tunnused

| (21) | Komisjon leiab, et meede on käsitatav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses järgmistel põhjustel, mis nimetati juba algotsuses. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon leiab, et meede on käsitatav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses järgmistel põhjustel, mis nimetati juba algotsuses.

V.2.1.   Riigi vahendite olemasolu

| (22) | Meede hõlmab riigi ressursse ettevõtte tulumaksuvabastuse tõttu. |
| --- | --- |

(22)

Meede hõlmab riigi ressursse ettevõtte tulumaksuvabastuse tõttu.

V.2.2.   Majanduslik eelis

| (23) | Meede vabastab Alas Slovakia, s.r.o. kuludest, mida tal tavalistes turutingimustes tuleks kanda. Seetõttu annab meede ettevõtjale Alas Slovakia, s.r.o. eelise teise ettevõtjate ees. |
| --- | --- |

(23)

Meede vabastab Alas Slovakia, s.r.o. kuludest, mida tal tavalistes turutingimustes tuleks kanda. Seetõttu annab meede ettevõtjale Alas Slovakia, s.r.o. eelise teise ettevõtjate ees.

V.2.3.   Meetme valikulisus

| (24) | Meede on valikuline, sest see on seotud vaid ühe ettevõtjaga. |
| --- | --- |

(24)

Meede on valikuline, sest see on seotud vaid ühe ettevõtjaga.

V.2.4.   Konkurentsi ja kaubanduse moonutamine

| (25) | Projektiga hõlmatud toodang on seotud kaubandusega. Seetõttu mõjutab abi liikmesriikidevahelist kaubandust. Lisaks moonutab ettevõtjale Alas Slovakia, s.r.o. antud eelis ning selle ettevõtja toodang konkurentsi või võib seda moonutada. |
| --- | --- |

(25)

Projektiga hõlmatud toodang on seotud kaubandusega. Seetõttu mõjutab abi liikmesriikidevahelist kaubandust. Lisaks moonutab ettevõtjale Alas Slovakia, s.r.o. antud eelis ning selle ettevõtja toodang konkurentsi või võib seda moonutada.

V.3.   Kokkusobivus ühisturuga

| (26) | Kuivõrd kõnealune meede on abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust ühisturuga hinnata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid arvestades. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid, milles käsitletakse üksitarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatavatele piirkondadele antavat abi, ei saa käesoleval juhul kohaldada. Meedet ei saa käsitada Euroopa ühistes huvides oleva olulise projektina või Slovakkia majanduse tõsise tõrke kõrvaldamiseks antava abina asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt. Ka ei saa meetme suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille järgi on lubatud anda sellist abi, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut tingimusel, et selline abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Samuti ei ole selle eesmärk edendada kultuuri ja säilitada kultuuripärandit vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d. |
| --- | --- |

(26)

Kuivõrd kõnealune meede on abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust ühisturuga hinnata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid arvestades. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid, milles käsitletakse üksitarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatavatele piirkondadele antavat abi, ei saa käesoleval juhul kohaldada. Meedet ei saa käsitada Euroopa ühistes huvides oleva olulise projektina või Slovakkia majanduse tõsise tõrke kõrvaldamiseks antava abina asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kohaselt. Ka ei saa meetme suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohast erandit, mille järgi on lubatud anda sellist abi, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut tingimusel, et selline abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Samuti ei ole selle eesmärk edendada kultuuri ja säilitada kultuuripärandit vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d.

| (27) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt on lubatud selline abi, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Vastavalt sellele erandile on Nitra, Trnava ja Trenčíni maakonnad (Slovakkia lääneosa) abikõlblikud. |
| --- | --- |

(27)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt on lubatud selline abi, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Vastavalt sellele erandile on Nitra, Trnava ja Trenčíni maakonnad (Slovakkia lääneosa) abikõlblikud.

| (28) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses selgitas komisjon põhjusi (mida on kirjeldatud käesoleva otsuse III jaos), miks ta kahtleb, kas vaadeldava meetme suhtes saab kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandit. Slovaki Vabariigi või huvitatud isikute märkuste puudumisel võib komisjon üksnes järeldada, et kõnealused kahtlused on leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

(28)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses selgitas komisjon põhjusi (mida on kirjeldatud käesoleva otsuse III jaos), miks ta kahtleb, kas vaadeldava meetme suhtes saab kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandit. Slovaki Vabariigi või huvitatud isikute märkuste puudumisel võib komisjon üksnes järeldada, et kõnealused kahtlused on leidnud kinnitust.

VI.   KOKKUVÕTE

| (29) | Komisjon leiab, et meede, millest teatas Slovaki Vabariik, ei ole (nagu eespool lõigetes 6 kuni 10 selgitatud) kokkusobiv ühisturuga ühegi EÜ asutamislepingus sätestatud erandi kohaselt, ning seetõttu tuleb see keelata. Slovakkia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(29)

Komisjon leiab, et meede, millest teatas Slovaki Vabariik, ei ole (nagu eespool lõigetes 6 kuni 10 selgitatud) kokkusobiv ühisturuga ühegi EÜ asutamislepingus sätestatud erandi kohaselt, ning seetõttu tuleb see keelata. Slovakkia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Teatatud maksusoodustus on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Riigiabi, mida Slovaki Vabariik kavatseb ettevõtjale Alas Slovakia, s.r.o. anda summas 100 813 444 Slovakkia krooni (ligikaudu 2,89 miljonit eurot), ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Seetõttu ei tohi abi anda.

Artikkel 2

Slovaki Vabariik peab teavitama komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 4. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 30, 2.2.2008, lk 13.

1

(2)  Komisjon palus 13. veebruari 2006. aasta kirjas Slovakkia ametiasutustel esitada hindamiseks üheksa eri teatist, et oleks võimalik hinnata üheksa projekti kokkusobivust nende sisu põhjal. Slovakkia ametiasutused selgitasid komisjonile 12. märtsi 2007. aasta vastuses, et Alas Slovakia s.r.o moodustab mitme eri käitisega ühtse maksuüksuse, millel on ühtne maksukohustus. Kohaldatavad Slovakkia õigusaktid ei võimalda maksumaksjal arvutada maksubaasi ja äriühingu tulumaksu eraldi iga organisatsioonilise üksuse kohta. Seetõttu on Slovakkia ametiasutused seisukohal, et abisummat ei ole eri käitiste kaupa võimalik arvutada.

2

(3)  Vaata joonealune märkus 1.

3

(4)  Nitra, Komjatice, Veľký Cetíni ja Hontianske Trsťany-Hrondíni haldusüksustes.

4

(5)  Červeníki, Veľký Grobi ja Okoči haldusüksustes.

5

(6)  Kamenec pod Vtáčnikomi ja Prievidza haldusüksustes.

6

(7)  Riigiabi SK 72/2003 – Slovaki Vabariik – „Slovaki Vabariigi regionaalabi kava”.

7

(8)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

8

(9)  Väljendatuna 2007. aasta väärtuses ja arvutatud vastavalt teavitamise ajal kehtinud 5,62 % suurusele viitemäärale.

9

(10)  Slovakkia riigiabi osakonna 25. augusti 2003. aasta teatisega nr 1108/2003 kiideti heaks ettevõtjale Alas Slovakia, s.r.o. ajavahemikul 2003–2012 antav riigiabi summas kuni 87 145 485 Slovakkia krooni kooskõlas muudetud seaduse nr 472/2002 artikliga 35a ning seadusega nr 366/1999. Vahemenetluse käigus käsitati seda abi (SK 53/03) olemasoleva abina.

10

(11)  Riigiabi seaduse nr 231/1999 (seadustekogu) viimati muudetud versioon, tulumaksuseaduse nr 595/2003 (seadustekogu) viimati muudetud versioon, tulumaksuseaduse nr 366/1999 (seadustekogu) 31. detsembril 2003 jõustunud versioon, eriti tulumaksuseadus nr 595/2003 (seadustekogu) (artikkel 52 lõige 3), mida on muudetud vastavalt tulumaksuseaduse nr 366/1999 (seadustekogu) artikli 35a tingimustele, mis on sätestatud nimetatud seaduse 31. detsembril 2003 jõustunud versioonis.

11

(12)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

12

(13)  Slovakkia rahandusministeeriumi 31. mai 2007. aasta kiri (viite nr MF/8790/2007-832)

13

(14)  Tuleks rõhutada, et 81 uuest töökohast 16 töökohta tuleks luua Červenķki tegevuskoha juurde, millele ei ole veel antud kaevandamisluba.

14

(15)  „Sotsiaalmajanduslikust uuringust mineraalidest valmistatud lõppsaaduste sektoris ilmneb, et mineraalide töötlemise sektoris loodud töökohtade arv on 30–40 korda kõrgem töökohtade arvust mineraalide sektoris” (tsitaat uuringust „Mineraalide kavandamise poliitika uuring Euroopas”, lk 31; uuringu tellis ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat).

15

(16)  EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5.

16

---

| 17.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/25

---

KOMISJONI OTSUS,

16. september 2008,

Euroopa Ravimiameti haldusnõukogusse komisjoni esindaja määramise kohta

(2008/735/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet, (1) eriti selle artiklit 65,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklile 65 kuulub Euroopa Ravimiameti (edaspidi „amet”) haldusnõukogusse ka kaks komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklile 65 kuulub Euroopa Ravimiameti (edaspidi „amet”) haldusnõukogusse ka kaks komisjoni esindajat.

| (2) | Komisjonisisese ülesannete ümberjaotamise tõttu on vaja tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadist nimetada üks uus liige ameti haldusnõukokku ning asendusliige, kes asendab liiget tema puudumisel ja hääletab tema nimel, |
| --- | --- |

(2)

Komisjonisisese ülesannete ümberjaotamise tõttu on vaja tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadist nimetada üks uus liige ameti haldusnõukokku ning asendusliige, kes asendab liiget tema puudumisel ja hääletab tema nimel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni esindajaks Euroopa Ravimiameti haldusnõukogus on isik, kes töötab järgmisel ametikohal ja täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | peanõunik, kelle põhivaldkonnaks on rahvatervis, ja kes nõustab tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektorit tervishoiustrateegia valdkonnas ning abistab rahvatervise ja riskianalüüsi direktoraadi direktorit. |
| --- | --- |

a)

peanõunik, kelle põhivaldkonnaks on rahvatervis, ja kes nõustab tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektorit tervishoiustrateegia valdkonnas ning abistab rahvatervise ja riskianalüüsi direktoraadi direktorit.

Asendusliikmeks on isik, kes töötab järgmisel ametikohal ja täidab järgmisi ülesandeid:

| b) | tervishoiustrateegia ja tervishoiusüsteemide rühma juhataja, kelle ülesannete hulka kuulub rahvatervise strateegia ja tegevuse kindlaksmääramine ja sõnastamine, sealhulgas farmaatsiatoodete valdkonnas, ning kes juhib rühma üldist tegevust vastavalt tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi ja/või rahvatervise ja riskianalüüsi direktoraadi töökavale. |
| --- | --- |

b)

tervishoiustrateegia ja tervishoiusüsteemide rühma juhataja, kelle ülesannete hulka kuulub rahvatervise strateegia ja tegevuse kindlaksmääramine ja sõnastamine, sealhulgas farmaatsiatoodete valdkonnas, ning kes juhib rühma üldist tegevust vastavalt tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi ja/või rahvatervise ja riskianalüüsi direktoraadi töökavale.

Artikkel 2

Käesolev otsus kehtib isikute suhtes, kes töötavad, sealhulgas ajutiselt, käesoleva otsuse vastuvõtmise päeval artiklis 1 osutatud ametikohtadel või nendel ametikohtadel töötavate isikute ametijärglaste suhtes.

Artikkel 3

Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektor edastab ameti haldusnõukogu presidendile ja ameti direktorile artiklis 1 osutatud ametikohal töötavate isikute nimed ja teatab kõikidest sellekohastest muudatustest.

Brüssel, 16. september 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

1

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 17.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/26

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/736/ÜVJP,

15. september 2008,

Euroopa Liidu järelevalvemissiooni kohta Gruusias, EUMM Georgia

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14 ja artikli 25 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu väljendas 1. septembril 2008 sügavat muret Gruusias puhkenud avaliku konflikti pärast ning Euroopa Liidu (EL) valmisolekut võtta endale kohustus toetada kõiki jõupingutusi konflikti rahumeelse ja kestva lahenduse saavutamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu väljendas 1. septembril 2008 sügavat muret Gruusias puhkenud avaliku konflikti pärast ning Euroopa Liidu (EL) valmisolekut võtta endale kohustus toetada kõiki jõupingutusi konflikti rahumeelse ja kestva lahenduse saavutamiseks.

| (2) | Euroopa Ülemkogu tuletas meelde, et rahumeelne ja kestev lahendus konfliktile Gruusias peab põhinema rahvusvahelises õiguses, Euroopa julgeoleku- ja koostöökonverentsi Helsingi kohtumise lõppaktis ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides tunnustatud iseseisvuse, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse põhimõtete täielikul austamisel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu tuletas meelde, et rahumeelne ja kestev lahendus konfliktile Gruusias peab põhinema rahvusvahelises õiguses, Euroopa julgeoleku- ja koostöökonverentsi Helsingi kohtumise lõppaktis ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides tunnustatud iseseisvuse, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse põhimõtete täielikul austamisel.

| (3) | ELi vahendamisalaste jõupingutuste tulemusena 12. augustil 2008 saavutatud kuuepunktiline kokkulepe, mida täiendab 8. septembril 2008 saavutatud rakenduskokkulepe, toimib stabiliseerimisprotsessi alusena. |
| --- | --- |

(3)

ELi vahendamisalaste jõupingutuste tulemusena 12. augustil 2008 saavutatud kuuepunktiline kokkulepe, mida täiendab 8. septembril 2008 saavutatud rakenduskokkulepe, toimib stabiliseerimisprotsessi alusena.

| (4) | Euroopa Ülemkogu tuletas 1. septembril 2008 samuti meelde, et ELi Lõuna-Kaukaasia eriesindaja (ELi eriesindaja) ametisse nimetamine 2003. aasta detsembris oli täiendav samm suhete süvendamisel Gruusiaga ning piirkonna kahe ülejäänud riigiga (Armeenia ja Aserbaidžaan). Euroopa Ülemkogu otsustas, et lisaks tuleks ametisse nimetada ELi eriesindaja Gruusia kriisi jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu tuletas 1. septembril 2008 samuti meelde, et ELi Lõuna-Kaukaasia eriesindaja (ELi eriesindaja) ametisse nimetamine 2003. aasta detsembris oli täiendav samm suhete süvendamisel Gruusiaga ning piirkonna kahe ülejäänud riigiga (Armeenia ja Aserbaidžaan). Euroopa Ülemkogu otsustas, et lisaks tuleks ametisse nimetada ELi eriesindaja Gruusia kriisi jaoks.

| (5) | 2. septembril 2008 siirdi Gruusiasse uurimismissioon, mis alustas tegevust, et koguda olulist teavet ja valmistada ette võimalikku Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) missiooni. See peaks täielikult arvestama Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni praeguse kohaloleku volitusi Gruusias ning tegutsema neid täiendades. |
| --- | --- |

(5)

2. septembril 2008 siirdi Gruusiasse uurimismissioon, mis alustas tegevust, et koguda olulist teavet ja valmistada ette võimalikku Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) missiooni. See peaks täielikult arvestama Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni praeguse kohaloleku volitusi Gruusias ning tegutsema neid täiendades.

| (6) | 3. septembril 2008 kiitis nõukogu heaks ettevalmistava meetme võimalikuks tulevase EJKP missiooni saatmiseks Gruusiasse. |
| --- | --- |

(6)

3. septembril 2008 kiitis nõukogu heaks ettevalmistava meetme võimalikuks tulevase EJKP missiooni saatmiseks Gruusiasse.

| (7) | Oma 11. septembri 2008. aasta kirjas kutsus Gruusia valitsus ELi siirma EJKP tsiviiljärelevalve missiooni Gruusiasse. |
| --- | --- |

(7)

Oma 11. septembri 2008. aasta kirjas kutsus Gruusia valitsus ELi siirma EJKP tsiviiljärelevalve missiooni Gruusiasse.

| (8) | Kolmandad riigid peaksid missioonis osalema kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt kindlaks määratud üldsuunistega. |
| --- | --- |

(8)

Kolmandad riigid peaksid missioonis osalema kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt kindlaks määratud üldsuunistega.

| (9) | Missiooni juhtimis- ja kontrollistruktuur ei tohiks piirata missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees. |
| --- | --- |

(9)

Missiooni juhtimis- ja kontrollistruktuur ei tohiks piirata missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees.

| (10) | Kõnealuse missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu peasekretariaadi raames asutatud valveteenistus. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuse missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu peasekretariaadi raames asutatud valveteenistus.

| (11) | EJKP missioon viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(11)

EJKP missioon viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Missioon

1.   Euroopa Liit (EL) moodustab Euroopa Liidu järelevalvemissiooni Gruusias, edaspidi „EUMM Georgia”. EUMM Georgia siirdakse etappide kaupa; siirmine algab septembris 2008 ning täitmisetapp algab hiljemalt 1. oktoobril 2008.

2.   EUMM Georgia toimub kooskõlas artiklis 2 sätestatud missiooni kirjeldusega ning täidab artiklis 3 sätestatud ülesanded.

Artikkel 2

Missiooni kirjeldus

1.   EUMM Georgia teeb tsiviiljärelevalvet poolte tegevuse üle, sealhulgas kuuepunktilise kokkuleppe ja sellest tulenevate rakendusmeetmete järgimise üle kogu Gruusias, töötades tihedas koostöös partnerite, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE), ning kooskõlas ELi muu tegevusega, et aidata kaasa olukorra stabiliseerimisele ja normaliseerimisele ning usalduse suurendamisele Gruusias, toetades ühtlasi Euroopa poliitikat kestva poliitilise lahenduse saavutamisel Gruusias.

2.   Missioonil on järgmised eesmärgid:

| a) | aidata kaasa pikaajalise stabiilsuse saavutamisele kogu Gruusias ja seda ümbritsevas piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa pikaajalise stabiilsuse saavutamisele kogu Gruusias ja seda ümbritsevas piirkonnas;

| b) | lähiperspektiivis stabiliseerida olukorda ja vähendada vaenutegevuse taaspuhkemise ohtu, järgides täielikult kuuepunktilist kokkulepet ja sellest tulenevaid rakendusmeetmeid. |
| --- | --- |

b)

lähiperspektiivis stabiliseerida olukorda ja vähendada vaenutegevuse taaspuhkemise ohtu, järgides täielikult kuuepunktilist kokkulepet ja sellest tulenevaid rakendusmeetmeid.

Artikkel 3

Missiooni ülesanded

Missiooni eesmärkide saavutamiseks on missioonil EUMM Georgia järgmised ülesanded.

| 1. | Stabiliseerimine
  Olukorra järelevalve, analüüs ja aruandlus seoses stabiliseerimisprotsessiga, keskendudes kuuepunktilise kokkuleppe täielikule järgimisele, sealhulgas vägede väljaviimisele, liikumisvabadusele ja protsessile vastutöötavate isikute tegevusele, ning samuti inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistele. |
| --- | --- |

1.

Stabiliseerimine

Olukorra järelevalve, analüüs ja aruandlus seoses stabiliseerimisprotsessiga, keskendudes kuuepunktilise kokkuleppe täielikule järgimisele, sealhulgas vägede väljaviimisele, liikumisvabadusele ja protsessile vastutöötavate isikute tegevusele, ning samuti inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistele.

| 2. | Normaliseerimine
  Olukorra järelevalve, analüüs ja aruandlus seoses tsiviilhalduse normaliseerimise protsessiga, keskendudes õigusriigi põhimõttele, tõhusatele õiguskaitsestruktuuridele ja avalikule korrale. Missioon jälgib samuti transpordiühenduste, energeetika infrastruktuuride ja kommunaalteenuste turvalisust ning riigisiseselt ümber asustatud isikute ja pagulaste tagasipöördumise poliitilisi ja julgeolekuaspekte. |
| --- | --- |

2.

Normaliseerimine

Olukorra järelevalve, analüüs ja aruandlus seoses tsiviilhalduse normaliseerimise protsessiga, keskendudes õigusriigi põhimõttele, tõhusatele õiguskaitsestruktuuridele ja avalikule korrale. Missioon jälgib samuti transpordiühenduste, energeetika infrastruktuuride ja kommunaalteenuste turvalisust ning riigisiseselt ümber asustatud isikute ja pagulaste tagasipöördumise poliitilisi ja julgeolekuaspekte.

| 3. | Usalduse suurendamine
  Pingete vähendamisele kaasaaitamine sidepidamise, osapooltevaheliste kontaktide soodustamise ja muude usaldust suurendavate meetmete abil. |
| --- | --- |

3.

Usalduse suurendamine

Pingete vähendamisele kaasaaitamine sidepidamise, osapooltevaheliste kontaktide soodustamise ja muude usaldust suurendavate meetmete abil.

| 4. | Kaasaaitamine Euroopa poliitika informeeritusele ja ELi tegevusele tulevikus. |
| --- | --- |

4.

Kaasaaitamine Euroopa poliitika informeeritusele ja ELi tegevusele tulevikus.

Artikkel 4

Missiooni struktuur

1.   EUMM Georgia struktuur on järgmine.

| a) | Peakorter. Peakorteri moodustavad missiooni juhi büroo ja peakorteri isikkoosseis, kes täidavad vajalikke juhtimis- ja kontrolli- ning missiooni toetamise funktsioone. Peakorter asub Tbilisis. |
| --- | --- |

a)

Peakorter. Peakorteri moodustavad missiooni juhi büroo ja peakorteri isikkoosseis, kes täidavad vajalikke juhtimis- ja kontrolli- ning missiooni toetamise funktsioone. Peakorter asub Tbilisis.

| b) | Piirkondlikud bürood. Geograafiliselt hajutatud piirkondlikud bürood täidavad järelevalveülesandeid ning vajalikke missiooni toetamise funktsioone. |
| --- | --- |

b)

Piirkondlikud bürood. Geograafiliselt hajutatud piirkondlikud bürood täidavad järelevalveülesandeid ning vajalikke missiooni toetamise funktsioone.

| c) | Toetusüksus. Toetusüksus asub nõukogu peasekretariaadis Brüsselis. |
| --- | --- |

c)

Toetusüksus. Toetusüksus asub nõukogu peasekretariaadis Brüsselis.

2.   Esialgse ettevalmistava jõuna moodustatakse EUMM Georgia raames liikmesriikide poolt lähetatavatest eelnevalt varustatud komponentidest koosnevad järelevalvemeeskonnad.

3.   Eespool nimetatud üksuste suhtes kohaldatakse täiendavalt operatsiooni plaanis kehtestatud üksikasjalikku korda.

Artikkel 5

Tsiviiloperatsiooni ülem

1.   Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on EUMM Georgia tsiviiloperatsiooni ülem.

2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib missiooni EUMM Georgia strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas missiooni juhile strateegilisel tasandil antud asjakohaste juhiste ning nõu ja tehnilise toetuse kaudu.

4.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täieliku käsutamisõiguse alla. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.

5.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.

6.   Tsiviiloperatsiooni ülem ja Euroopa Liidu eriesindaja (ELi eriesindaja) konsulteerivad vajaduse korral teineteisega.

Artikkel 6

Missiooni juht

1.   Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.

2.   Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.

3.   Missiooni juht annab juhiseid missiooni kogu isikkoosseisule, sealhulgas käesoleval juhul toetusüksusele Brüsselis, EUMM Georgia tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest ning järgides tsiviiloperatsiooni ülema strateegilisel tasandil antud juhiseid.

4.   Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.

5.   Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes võtavad distsiplinaarmeetmeid asjaomased siseriiklikud või ELi asutused.

6.   Missiooni juht esindab missiooni EUMM Georgia operatsioonide piirkonnas ning tagab missiooni asjakohase nähtavuse.

7.   Missiooni juht koordineerib vajaduse korral oma tegevust teiste ELi osalejatega kohapeal. Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, saab missiooni juht ELi eriesindajalt kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid.

8.   Missiooni juht koostab missiooni operatsiooni plaani, et selle saaks esitada nõukogule heakskiitmiseks. Missiooni juhti abistab selle ülesande täitmisel nõukogu peasekretariaat.

Artikkel 7

Isikkoosseis

1.   EUMM Georgia koosneb peamiselt liikmesriikide või ELi institutsioonide lähetatud isikkoosseisust. Iga liikmesriik või ELi institutsioon katab oma isikkoosseisu lähetamisega seotud kulud, sealhulgas sõidukulud siirmiskohta ja tagasi, töötasud, tervisekindlustuse ja hüvitised, välja arvatud päevaraha ning keerulistes ja ohtlikes tingimustes töötamise eest makstavad toetused.

2.   Missioon võtab lepingulisel alusel tööle rahvusvahelisi tsiviilisikkoosseisu liikmeid ja kohalikke isikkoosseisu liikmeid, kui liikmesriikide lähetatud töötajad ei taga nõutavate ülesannete täitmist. Erandkorras piisavalt põhjendatud juhtudel, kui liikmesriikidest ei ole kvalifitseeritud kandidaate, võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka osalevate kolmandate riikide kodanikke.

3.   Kõik isikkoosseisu liikmed järgivad missioonile eriomaseid minimaalseid julgeolekustandardeid ning missiooni julgeolekukava, mis toetab ELi kohapealset julgeolekupoliitikat. Isikkoosseisu liikmetele nende ülesannete täitmisel usaldatud ELi salastatud teabe kaitse osas peavad kõik isikkooseisu liikmed kinni julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, mis on kehtestatud nõukogu julgeolekueeskirjadega. (1)

Artikkel 8

Missiooni ja isikkooseisu staatus

1.   Missiooni ja selle isikkoosseisu staatus, sealhulgas missiooni täitmiseks ja selle tõrgeteta toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja lisatagatised, lepitakse kokku vastavalt ELi lepingu artiklis 24 sätestatud korrale. Peasekretär/kõrge esindaja, kes abistab eesistujariiki, võib vastava kokkuleppe sõlmimiseks eesistujariigi nimel läbirääkimisi pidada.

2.   Isikkoosseisu liikme lähetanud riik või ELi institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud isikkoosseisu liige või käib see tema kohta. Kõnealune ELi liikmesriik või institutsioon vastutab lähetatud isiku suhtes võetavate meetmete eest.

3.   Rahvusvahelise ja kohaliku tsiviilisikkooseisu töölevõtmise tingimused ning õigused ja kohustused sätestatakse missiooni juhi ja isikkoosseisu liikmete vaheliste lepingutega.

Artikkel 9

Käsuliin

1.   Missioonil EUMM Georgia on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teeb nõukogu vastutusel EUMM Georgia poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem on poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses EUMM Georgia ülem strateegilisel tasandil, jagades missiooni juhile juhiseid ning andes talle nõu ja tehnilist abi.

4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.

5.   Missiooni juht juhib ja kontrollib missiooni EUMM Georgia kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.

Artikkel 10

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teeb nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas ELi lepingu artikli 25 kolmanda lõiguga. Kõnealune volitus sisaldab õigust nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning teha muudatusi operatsiooni kontseptsioonis ja operatsiooni plaanis. Missiooni eemärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule aru korrapäraste ajavahemike järel.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vastavalt vajadusele aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.

Artikkel 11

Kolmandate riikide osalemine

1.   Ilma et see piiraks ELi sõltumatust otsuste tegemisel ja tema ühtset institutsioonilist raamistikku, võib kolmandaid riike kutsuda üles panustama missiooni tingimusel, et nad katavad oma isikkoosseisu lähetamise kulud, sealhulgas töötasud, täieulatusliku üldkindlustuse, päevarahad ning sõidukulud Gruusiasse ja tagasi, ning annavad vastavalt vajadusele oma panuse missiooni jooksvate kulude katteks.

2.   Missiooni toetavatel kolmandatel riikidel on missiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikidel.

3.   Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid pakutava toetuse vastuvõtmise kohta ning moodustama panustajate komitee.

4.   Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepingutega, mis sõlmitakse vastavalt ELi lepingu artiklis 24 sätestatud menetlusele. Peasekretär/kõrge esindaja, kes abistab eesistujariiki, võib kõnealuste lepingute üle eesistujariigi nimel läbirääkimisi pidada. Kui EL ja kolmas riik sõlmivad lepingu, millega kehtestatakse raamistik asjaomase kolmanda riigi osalemiseks ELi kriisiohjamisoperatsioonidel, kohaldatakse missiooni raames sellise lepingu sätteid.

Artikkel 12

Julgeolek

1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EUMM Georgia jaoks kooskõlas artiklitega 5 ja 9, tehes seda koostöös nõukogu julgeolekubürooga.

2.   Missiooni juht vastutab missiooni julgeoleku ning nende minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest, mida kohaldatakse missiooni suhtes kooskõlas ELi poliitikaga, mis käsitleb ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele siirdud isikkoosseisu julgeolekut, ja seda täiendavate dokumentidega.

3.   Missiooni juhti abistab missiooni julgeolekuametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.

4.   EUMM Georgia isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas operatsiooni plaaniga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt missiooni julgeolekuametniku korraldatud täiendkoolitust.

5.   Missiooni juht tagab ELi salastatud teabe kaitse vastavalt nõukogu julgeolekueeskirjadele.

Artikkel 13

Valveteenistus

EUMM Georgia jaoks aktiveeritakse valveteenistus.

Artikkel 14

Finantskorraldus

1.   Missiooni tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 31 000 000 eurot.

2.   Kõiki kulusid hallatakse vastavalt ELi üldeelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse eeskirjadele ja menetlustele. Missiooni juht võib komisjoni nõusolekul sõlmida tehnilisi kokkuleppeid ELi liikmesriikidega, osalevate kolmandate riikidega ja teiste rahvusvaheliste osalejatega seoses missioonile EUMM Georgia varustuse, teenuste ja tööruumide soetamisega. Kolmandate riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes.

3.   Missiooni juht annab oma lepingu raames tehtud tegevuse kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all.

4.   Rahastamisel võetakse arvesse missiooni operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust ja meeskondade koostalitlusvõimet.

5.   Missiooniga seotud kulud on abikõlblikud alates käesoleva ühismeetme jõustumise kuupäevast.

Artikkel 15

Koordineerimine

1.   Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, tegutseb missiooni juht tihedas koostöös komisjoni delegatsiooniga, et tagada Gruusia toetuseks läbi viidava ELi tegevuse järjepidevus.

2.   Missiooni juht teeb tihedat koostööd kohapeal asuva ELi eesistujariigi esindajaga ja teiste ELi missioonide juhtidega.

3.   Missiooni juht teeb koostööd teiste riigis kohal olevate rahvusvaheliste osalejatega, eelkõige ÜRO ja OSCEga.

Artikkel 16

Salastatud teabe avaldamine

1.   Peasekretäril/kõrgel esindajal on volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega käesoleva ühismeetmega ühinenud kolmandatele riikidele vajaduse korral ja vastavalt missiooni vajadustele missiooni läbiviimisel tekkinud ja koostatud ELi salastatud teavet ning dokumente kuni kategooriani „CONFIDENTIEL UE”.

2.   Peasekretär/kõrge esindaja on volitatud avaldama kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ja vastavalt missiooni operatiivvajadustele ÜROle ja OSCEle missiooni läbiviimisel tekkinud ja koostatud ELi salastatud teavet ning dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Selleks koostatakse kohalik kord.

3.   Spetsiifilise ja vahetu operatiivvajaduse puhul on peasekretäril/kõrgel esindajal samuti volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega vastuvõtjariigile missiooni läbiviimisel tekkinud ja koostatud ELi salastatud teavet ning dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse sellist teavet ja selliseid dokumente vastuvõtjariigile vastavalt korrale, mis on kooskõlas tema ELiga tehtava koostöö tasemega.

4.   Peasekretäril/kõrgel esindajal on volitus avaldada käesoleva ühismeetmega ühinenud kolmandatele riikidele ELi salastamata dokumente, mis on seotud missiooni käsitlevate nõukogu aruteludega, mille kohta vastavalt nõukogu kodukorra artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. (2)

Artikkel 17

Missiooni läbivaatamine

Kuus kuud pärast missiooni algust esitatakse poliitika- ja julgeolekukomiteele missiooni ülevaade, mis põhineb missiooni juhi ja nõukogu peasekretariaadi aruandel.

Artikkel 18

Jõustumine ja kehtivusaeg

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval ning kehtib 12 kuud.

Artikkel 19

Avaldamine

1.   Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Artikli 10 lõike 1 kohased poliitika- ja julgeolekukomitee otsused, mis käsitlevad missiooni juhi ametisse nimetamist, avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. september 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. KOUCHNER

---

(1)  Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 15. septembri 2006. aasta otsus 2006/683/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 285, 16.10.2006, lk 47).

2

---

17.9.2008

| 17.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---