# Eiropas Savienības L 157/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 157 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 17. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 157

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 17. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 538/2008 (2008. gada 29. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1386/2007, ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 539/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 13 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar ko attiecībā uz veidlapu paraugiem groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā | 15 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 541/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar ko pielāgo konkrētas nozvejas kvotas 2008. gadam atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei | 23 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 542/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar kuru groza Padomes Regulas (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos, I un II pielikumu attiecībā uz ciflutrīnu un lektīnu, kas iegūts no sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris) (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 543/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem | 46 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 544/2008 (2008. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot melno paltusu EK ūdeņos IIa un IV zonā; EK un starptautiskajos ūdeņos VI zonā | 88 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 545/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā | 90 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 546/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007, attiecībā uz dažiem Šveices izcelsmes gaļas produktiem | 92 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 547/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar cūkgaļas tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007 | 93 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 548/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 812/2007 | 94 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 549/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 979/2007 | 95 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 550/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par cūkgaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 20078. gada jūnijs pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 806/2007 | 96 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 538/2008 (2008. gada 29. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1386/2007, ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 539/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

13

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar ko attiecībā uz veidlapu paraugiem groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā

15

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 541/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar ko pielāgo konkrētas nozvejas kvotas 2008. gadam atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei

23

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 542/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar kuru groza Padomes Regulas (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos, I un II pielikumu attiecībā uz ciflutrīnu un lektīnu, kas iegūts no sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris) (
  1
  )

Phaseolus vulgaris

1

43

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 543/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem

46

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 544/2008 (2008. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot melno paltusu EK ūdeņos IIa un IV zonā; EK un starptautiskajos ūdeņos VI zonā

88

Komisijas Regula (EK) Nr. 545/2008 (2008. gada 16. jūnijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

90

Komisijas Regula (EK) Nr. 546/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007, attiecībā uz dažiem Šveices izcelsmes gaļas produktiem

92

Komisijas Regula (EK) Nr. 547/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar cūkgaļas tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007

93

Komisijas Regula (EK) Nr. 548/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 812/2007

94

Komisijas Regula (EK) Nr. 549/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 979/2007

95

Komisijas Regula (EK) Nr. 550/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par cūkgaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 20078. gada jūnijs pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 806/2007

96

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/448/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 23. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2168) | 98 |
| | | 2008/449/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 10. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2008/155/EK attiecībā uz dažām embriju ieguves un sagatavošanas grupām Austrālijā, Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2466)

   (
  1
  ) | 108 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/448/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 23. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2168)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2168)

98

2008/449/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 10. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2008/155/EK attiecībā uz dažām embriju ieguves un sagatavošanas grupām Austrālijā, Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2466)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2466)

1

108

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2008/450/KĀDP (2008. gada 16. jūnijs) par Eiropas Savienības turpmāku ieguldījumu konflikta izšķiršanas procesā Gruzijā/Dienvidosetijā | 110 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2008/450/KĀDP (2008. gada 16. jūnijs) par Eiropas Savienības turpmāku ieguldījumu konflikta izšķiršanas procesā Gruzijā/Dienvidosetijā

110

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 538/2008

(2008. gada 29. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1386/2007, ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (1), un jo īpaši tās 70. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1386/2007 ievieš konkrētus Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (turpmāk – “NAFO”) pieņemtus saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1386/2007 ievieš konkrētus Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (turpmāk – “NAFO”) pieņemtus saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumus.

| (2) | Divdesmit devītajā gadskārtējā sanāksmē, kas notika 2007. gada septembrī, NAFO pieņēma virkni grozījumu tās saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumos. Šie grozījumi skar nosacījumus attiecībā uz linuma acs izmēriem, nozvejas pārkraušanu citā kuģī, zvejas apgabalu slēgšanu nolūkā nodrošināt koraļļu aizsardzību, ziņojumiem par nozveju, nopietna pārkāpuma definīciju, produktu kodiem, ostā veiktu inspekciju ziņojumu formātu, kā arī tehniskās prasības attiecībā uz aizborta kāpnēm. |
| --- | --- |

(2)

Divdesmit devītajā gadskārtējā sanāksmē, kas notika 2007. gada septembrī, NAFO pieņēma virkni grozījumu tās saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumos. Šie grozījumi skar nosacījumus attiecībā uz linuma acs izmēriem, nozvejas pārkraušanu citā kuģī, zvejas apgabalu slēgšanu nolūkā nodrošināt koraļļu aizsardzību, ziņojumiem par nozveju, nopietna pārkāpuma definīciju, produktu kodiem, ostā veiktu inspekciju ziņojumu formātu, kā arī tehniskās prasības attiecībā uz aizborta kāpnēm.

| (3) | Turklāt Regulā (EK) Nr. 1386/2007 ir konstatētas kļūdas, kas ir jālabo, – ir vairākas kļūdas savstarpējās norādēs, un VII pielikuma 3. punktā trūkst konkrētu elementu. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Regulā (EK) Nr. 1386/2007 ir konstatētas kļūdas, kas ir jālabo, – ir vairākas kļūdas savstarpējās norādēs, un VII pielikuma 3. punktā trūkst konkrētu elementu.

| (4) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1386/2007, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1386/2007,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1386/2007 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 3. pantu papildina ar šādu 20. punktu:






  “20) | “pārkraušana citā kuģī” ir jebkāda zvejas resursu vai zvejas produktu daudzuma, kas paturēts uz kuģa, pārvietošana pāri bortam no viena zvejas kuģa uz otru.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. pantu papildina ar šādu 20. punktu:

“20)

“pārkraušana citā kuģī” ir jebkāda zvejas resursu vai zvejas produktu daudzuma, kas paturēts uz kuģa, pārvietošana pāri bortam no viena zvejas kuģa uz otru.”;

| 2) | regulas 7. pantā iekļauj šādu punktu:
  “4.   Kuģi, kas ar pelaģiskajiem traļiem zvejo sarkanasarus 3O rajonā, lieto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs nav mazāks par 90 mm.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 7. pantā iekļauj šādu punktu:

“4.   Kuģi, kas ar pelaģiskajiem traļiem zvejo sarkanasarus 3O rajonā, lieto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs nav mazāks par 90 mm.”;

| 3) | regulas 12. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “12. pants
  Zvejai ierobežoti apgabali
  1.   Turpmāk norādītajos apgabalos aizliedz zvejas darbības, kurās izmanto grunts zvejas rīkus:









  Apgabals | 1. koordināta | 2. koordināta | 3. koordināta | 4. koordināta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Orphan Knoll | 50.00.30 N
  45.00.30 W | 51.00.30 N
  45.00.30 W | 51.00.30 N
  47.00.30 W | 50.00.30 N
  45.00.30 W |
| Corner jūras pacēlumi | 35.00.00 N
  48.00.00 W | 36.00.00 N
  48.00.00 W | 36.00.00 N
  52.00.00 W | 35.00.00 N
  52.00.00 W |
| Newfoundland jūras pacēlumi | 43.29.00 N
  43.20.00 W | 44.00.00 N
  43.20.00 W | 44.00.00 N
  46.40.00 W | 43.29.00 N
  46.40.00 W |
| New England jūras pacēlumi | 35.00.00 N
  57.00.00 W | 39.00.00 N
  57.00.00 W | 39.00.00 N
  64.00.00 W | 35.00.00 N
  64.00.00 W |

3)

regulas 12. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“12. pants

Zvejai ierobežoti apgabali

1.   Turpmāk norādītajos apgabalos aizliedz zvejas darbības, kurās izmanto grunts zvejas rīkus:

Apgabals

1. koordināta

2. koordināta

3. koordināta

4. koordināta

Orphan Knoll

50.00.30 N

45.00.30 W

51.00.30 N

45.00.30 W

51.00.30 N

47.00.30 W

50.00.30 N

45.00.30 W

Corner jūras pacēlumi

35.00.00 N

48.00.00 W

36.00.00 N

48.00.00 W

36.00.00 N

52.00.00 W

35.00.00 N

52.00.00 W

Newfoundland jūras pacēlumi

43.29.00 N

43.20.00 W

44.00.00 N

43.20.00 W

44.00.00 N

46.40.00 W

43.29.00 N

46.40.00 W

New England jūras pacēlumi

35.00.00 N

57.00.00 W

39.00.00 N

57.00.00 W

39.00.00 N

64.00.00 W

35.00.00 N

64.00.00 W

2.   Turpmāk norādītais apgabals 3O rajonā ir slēgts visām zvejas darbībām, kurās izmanto zvejas rīkus, kuriem ir saskare ar grunti. Slēgto apgabalu nosaka, savienojot šādas koordinātas (pēc kārtas un atpakaļ uz 1. koordinātu):

| Punkta Nr. | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 42°53′00′′N | 51°00′00′′W |
| 2 | 42°52′04′′N | 51°31′44′′W |
| 3 | 43°24′13′′N | 51°58′12′′W |
| 4 | 43°24′20′′N | 51°58′18′′W |
| 5 | 43°39′38′′N | 52°13′10′′W |
| 6 | 43°40′59′′N | 52°27′52′′W |
| 7 | 43°56′19′′N | 52°39′48′′W |
| 8 | 44°04′53′′N | 52°58′12′′W |
| 9 | 44°18′38′′N | 53°06′00′′W |
| 10 | 44°18′36′′N | 53°24′07′′W |
| 11 | 44°49′59′′N | 54°30′00′′W |
| 12 | 44°29′55′′N | 54°30′00′′W |
| 13 | 43°26′59′′N | 52°55′59′′W |
| 14 | 42°48′00′′N | 51°41′06′′W |
| 15 | 42°33′02′′N | 51°00′00′′W” |

Punkta Nr.

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

42°53′00′′N

51°00′00′′W

2

42°52′04′′N

51°31′44′′W

3

43°24′13′′N

51°58′12′′W

4

43°24′20′′N

51°58′18′′W

5

43°39′38′′N

52°13′10′′W

6

43°40′59′′N

52°27′52′′W

7

43°56′19′′N

52°39′48′′W

8

44°04′53′′N

52°58′12′′W

9

44°18′38′′N

53°06′00′′W

10

44°18′36′′N

53°24′07′′W

11

44°49′59′′N

54°30′00′′W

12

44°29′55′′N

54°30′00′′W

13

43°26′59′′N

52°55′59′′W

14

42°48′00′′N

51°41′06′′W

15

42°33′02′′N

51°00′00′′W”

| 4) | regulas 19. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem apliecina ietilpības plānu pareizību visiem kuģiem, kam atļauts zvejot saskaņā ar 14. pantu. Kuģa kapteinis nodrošina to, ka tāda apliecinājuma kopija atrodas uz kuģa un to pēc pieprasījuma uzrāda inspektoram.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 19. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem apliecina ietilpības plānu pareizību visiem kuģiem, kam atļauts zvejot saskaņā ar 14. pantu. Kuģa kapteinis nodrošina to, ka tāda apliecinājuma kopija atrodas uz kuģa un to pēc pieprasījuma uzrāda inspektoram.”;

| 5) | regulas 21. panta 2. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu:






  “f) | nozveju pirms iebraukšanas 3L rajonā un izbraukšanas no tā. Šos ziņojumus sagatavo kuģi, kas zvejo garneles 3L rajonā, un tos nosūta vienu stundu pirms šā rajona robežas šķērsošanas. Ziņojumā norāda nozveju, kas uzņemta kuģī kopš iepriekšējā nozvejas ziņojuma, pa rajoniem un sugām (trīsburtu kods) kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kg.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 21. panta 2. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu:

“f)

nozveju pirms iebraukšanas 3L rajonā un izbraukšanas no tā. Šos ziņojumus sagatavo kuģi, kas zvejo garneles 3L rajonā, un tos nosūta vienu stundu pirms šā rajona robežas šķērsošanas. Ziņojumā norāda nozveju, kas uzņemta kuģī kopš iepriekšējā nozvejas ziņojuma, pa rajoniem un sugām (trīsburtu kods) kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kg.”;

| 6) | regulas 30. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Pēc novērotā kuģa kapteiņa lūguma viņam var iesniegt 28. panta 1. punktā minētā novērotāja ziņojuma kopiju.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 30. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Pēc novērotā kuģa kapteiņa lūguma viņam var iesniegt 28. panta 1. punktā minētā novērotāja ziņojuma kopiju.”;

| 7) | regulas 32. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Dalībvalsts kompetentās iestādes, kas saņem novērotāja pārskatu saskaņā ar 28. pantu, izvērtē tā saturu un secinājumus.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 32. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Dalībvalsts kompetentās iestādes, kas saņem novērotāja pārskatu saskaņā ar 28. pantu, izvērtē tā saturu un secinājumus.”;

| 8) | regulas 47. pantu groza šādi:






  a) | panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “b) | nodrošina aizborta kāpnes, kas uzbūvētas un tiek izmantotas, kā aprakstīts NAFO saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumos;”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

regulas 47. pantu groza šādi:

a)

panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“b)

nodrošina aizborta kāpnes, kas uzbūvētas un tiek izmantotas, kā aprakstīts NAFO saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumos;”;

| b) | iekļauj šādu punktu:






  “b)a | ja izmanto mehānisko pacēlāju, nodrošina, ka tā palīgaprīkojums ir valsts administrācijas apstiprināts. Tā konstrukcija un uzbūve ir tāda, lai nodrošinātu inspektoram drošu nokļūšanu uz kuģa un nokāpšanu no kuģa, to skaitā drošu piekļuvi klājam no pacēlāja, un otrādi. Šā panta b) punktam atbilstīgas aizborta kāpnes tur uz klāja pacēlāja tuvumā, un tās ir gatavas tūlītējai izmantošanai;”; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“b)a

ja izmanto mehānisko pacēlāju, nodrošina, ka tā palīgaprīkojums ir valsts administrācijas apstiprināts. Tā konstrukcija un uzbūve ir tāda, lai nodrošinātu inspektoram drošu nokļūšanu uz kuģa un nokāpšanu no kuģa, to skaitā drošu piekļuvi klājam no pacēlāja, un otrādi. Šā panta b) punktam atbilstīgas aizborta kāpnes tur uz klāja pacēlāja tuvumā, un tās ir gatavas tūlītējai izmantošanai;”;

| 9) | regulas II pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

9)

regulas II pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas I pielikumā;

| 10) | regulas VII pielikumu groza atbilstīgi šīs regulas II pielikumam; |
| --- | --- |

10)

regulas VII pielikumu groza atbilstīgi šīs regulas II pielikumam;

| 11) | regulas XII pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas III pielikumā; |
| --- | --- |

11)

regulas XII pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas III pielikumā;

| 12) | regulas XIII pielikumu svītro; |
| --- | --- |

12)

regulas XIII pielikumu svītro;

| 13) | regulas XIV pielikuma b) daļu aizstāj ar tekstu šīs regulas IV pielikumā. |
| --- | --- |

13)

regulas XIV pielikuma b) daļu aizstāj ar tekstu šīs regulas IV pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 29. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. VIZJAK

---

(1)  OV L 318, 5.12.2007., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Turpmāk sniegts to krājumu uzskaitījums, par kuriem jāziņo saskaņā ar 22. pantu.

| ANG/N3NO | Lophius americanus | Amerikas jūrasvelns |
| --- | --- | --- |
| CAA/N3LMN | Anarhichas lupus | Atlantijas vilkzivs |
| CAP/N3LM | Mallotus villosus | Moiva |
| CAT/N3LMN | Anarhichas spp. | Vilkzivis (citur nenorādītas) |
| HAD/N3LNO | Melanogrammus aeglefinus | Pikša |
| HAL/N23KL | Hippoglossus hippoglossus | Paltuss |
| HAL/N3M | Hippoglossus hippoglossus | Paltuss |
| HAL/N3NO | Hippoglossus hippoglossus | Paltuss |
| HER/N3L | Clupea harengus | Siļķe |
| HKR/N2J3KL | Urophycis chuss | Sarkanā Amerikas jūrasvēdzele |
| HKR/N3MNO | Urophycis chuss | Sarkanā Amerikas jūrasvēdzele |
| HKS/N3LMNO | Merlucius bilinearis | Sudrabotais heks |
| RNG/N23 | Coryphaenoides rupestris | Strupdeguna garaste |
| HKW/N2J3KL | Urophycis tenuis | Baltā Amerikas jūrasvēdzele |
| POK/N3O | Pollachius virens | Saida |
| PRA/N3M | Pandalus borealis | Ziemeļu garnele |
| RHG/N23 | Macrourus berglax | Makrūrzivs |
| SKA/N2J3K | Raja spp. | Rajas |
| SKA/N3M | Raja spp. | Rajas |
| SQI/N56 | Illex illecebrosus | Īsspuru kalmārs |
| VFF/N3LMN | — | Nesašķirotas, nenoteiktas zivis |
| WIT/N3M | Glyptocephalus cynoglossus | Sarkanā plekste |
| YEL/N3M | Limanda ferruginea | Dzeltenastes plekste” |

ANG/N3NO

Lophius americanus

Amerikas jūrasvelns

CAA/N3LMN

Anarhichas lupus

Atlantijas vilkzivs

CAP/N3LM

Mallotus villosus

Moiva

CAT/N3LMN

Anarhichas spp.

Vilkzivis (citur nenorādītas)

HAD/N3LNO

Melanogrammus aeglefinus

Pikša

HAL/N23KL

Hippoglossus hippoglossus

Paltuss

HAL/N3M

Hippoglossus hippoglossus

Paltuss

HAL/N3NO

Hippoglossus hippoglossus

Paltuss

HER/N3L

Clupea harengus

Siļķe

HKR/N2J3KL

Urophycis chuss

Sarkanā Amerikas jūrasvēdzele

HKR/N3MNO

Urophycis chuss

Sarkanā Amerikas jūrasvēdzele

HKS/N3LMNO

Merlucius bilinearis

Sudrabotais heks

RNG/N23

Coryphaenoides rupestris

Strupdeguna garaste

HKW/N2J3KL

Urophycis tenuis

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

POK/N3O

Pollachius virens

Saida

PRA/N3M

Pandalus borealis

Ziemeļu garnele

RHG/N23

Macrourus berglax

Makrūrzivs

SKA/N2J3K

Raja spp.

Rajas

SKA/N3M

Raja spp.

Rajas

SQI/N56

Illex illecebrosus

Īsspuru kalmārs

VFF/N3LMN

—

Nesašķirotas, nenoteiktas zivis

WIT/N3M

Glyptocephalus cynoglossus

Sarkanā plekste

YEL/N3M

Limanda ferruginea

Dzeltenastes plekste”

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1386/2007 VII pielikuma 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Ziņojums “Nozveja”

| Datu elements | Lauka kods | Obligāts (O)/pēc izvēles (I) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu |
| Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati: adresāts, NAFO gadījumā norāda “XNW” |
| Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma sūtītājs |
| Kārtas numurs | SQ | O | Ziņojuma dati: ziņojuma sērijas numurs kārtējā gadā |
| Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma veids, nozvejas ziņojumam norāda “CAT” |
| Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls |
| Reisa numurs | TN | I | Darbības dati: zvejas reisa sērijas numurs kārtējā gadā |
| Kuģa nosaukums | NA | I | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa nosaukums |
| Līgumslēdzēja puse
  Iekšējais atsauces numurs | IR | I | Kuģa reģistrācijas dati: Līgumslēdzējas puses piešķirts kuģa numurs – karoga valsts ISO trīsburtu kods un numurs |
| Ārējais reģistrācijas numurs | XR | I | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa borta numurs |
| Attiecīgais apgabals | RA | O | NAFO rajons, kurā kuģis ir iebraucis |
| Ģeogrāfiskais platums | LA | O (1) | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī |
| Ģeogrāfiskais garums | LO | O (1) | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī |
| Nozveja | CA | | Darbības dati: kopējā uz kuģa paturētā nozveja pa sugām vai nu kopš zvejas sākuma pārvaldības apgabalā, vai kopš iepriekšējā ziņojuma par nozveju, vajadzības gadījumā – pa pāriem |
| Suga | O | FAO sugu kods |
| Dzīvsvars | O | Dzīvsvars kilogramos (noapaļot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| Zvejas dienu skaits | DF | O | Darbības dati: zvejas dienu skaits NAFO pārvaldības apgabalā kopš zvejas sākuma vai kopš iepriekšējā ziņojuma par nozveju |
| Datums | DA | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas diena |
| Laiks | TI | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas laiks |
| Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta beigas |

Datu elements

Lauka kods

Obligāts (O)/pēc izvēles (I)

Piezīmes

Ieraksta sākums

SR

O

Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu

Adresāts

AD

O

Ziņojuma dati: adresāts, NAFO gadījumā norāda “XNW”

Sūtītājs

FR

O

Ziņojuma sūtītājs

Kārtas numurs

SQ

O

Ziņojuma dati: ziņojuma sērijas numurs kārtējā gadā

Ziņojuma veids

TM

O

Ziņojuma dati: ziņojuma veids, nozvejas ziņojumam norāda “CAT”

Radio izsaukuma signāls

RC

O

Kuģa reģistrācijas dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls

Reisa numurs

TN

I

Darbības dati: zvejas reisa sērijas numurs kārtējā gadā

Kuģa nosaukums

NA

I

Kuģa reģistrācijas dati: kuģa nosaukums

Līgumslēdzēja puse

Iekšējais atsauces numurs

IR

I

Kuģa reģistrācijas dati: Līgumslēdzējas puses piešķirts kuģa numurs – karoga valsts ISO trīsburtu kods un numurs

Ārējais reģistrācijas numurs

XR

I

Kuģa reģistrācijas dati: kuģa borta numurs

Attiecīgais apgabals

RA

O

NAFO rajons, kurā kuģis ir iebraucis

Ģeogrāfiskais platums

LA

O (1)

Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī

Ģeogrāfiskais garums

LO

O (1)

Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī

Nozveja

CA

Darbības dati: kopējā uz kuģa paturētā nozveja pa sugām vai nu kopš zvejas sākuma pārvaldības apgabalā, vai kopš iepriekšējā ziņojuma par nozveju, vajadzības gadījumā – pa pāriem

Suga

O

FAO sugu kods

Dzīvsvars

O

Dzīvsvars kilogramos (noapaļot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

Zvejas dienu skaits

DF

O

Darbības dati: zvejas dienu skaits NAFO pārvaldības apgabalā kopš zvejas sākuma vai kopš iepriekšējā ziņojuma par nozveju

Datums

DA

O

Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas diena

Laiks

TI

O

Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas laiks

Ieraksta beigas

ER

O

Sistēmas dati: norāda ieraksta beigas

---

(1)  Pēc izvēles, ja kuģi novēro ar satelītsistēmas palīdzību.”

1

---

III PIELIKUMS

“XII PIELIKUMS

Ostā veiktas inspekcijas ziņojums

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

IV PIELIKUMS

“XIV PIELIKUMS, b) DAĻA

Produkta veidu kodi

| Kods | Produkta veids |
| --- | --- |
| A | Veseli – saldēti |
| B | Veseli – saldēti (vārīti) |
| C | Ķidāti, ar galvu – saldēti |
| D | Ķidāti, bez galvas – saldēti |
| E | Ķidāti, bez galvas – bez spurām un astes – saldēti |
| F | Fileja bez ādas – ar asakām – saldēta |
| G | Fileja bez ādas – bez asakām – saldēta |
| H | Fileja ar ādu – ar asakām – saldēta |
| I | Fileja ar ādu – bez asakām – saldēta |
| J | Sālītas zivis |
| K | Marinētas zivis |
| L | Konservēti produkti |
| M | Eļļa |
| N | Milti, ražoti no veselām zivīm |
| O | Milti, ražoti no apstrādes subproduktiem |
| P | Citi (precizēt)” |

Kods

Produkta veids

A

Veseli – saldēti

B

Veseli – saldēti (vārīti)

C

Ķidāti, ar galvu – saldēti

D

Ķidāti, bez galvas – saldēti

E

Ķidāti, bez galvas – bez spurām un astes – saldēti

F

Fileja bez ādas – ar asakām – saldēta

G

Fileja bez ādas – bez asakām – saldēta

H

Fileja ar ādu – ar asakām – saldēta

I

Fileja ar ādu – bez asakām – saldēta

J

Sālītas zivis

K

Marinētas zivis

L

Konservēti produkti

M

Eļļa

N

Milti, ražoti no veselām zivīm

O

Milti, ražoti no apstrādes subproduktiem

P

Citi (precizēt)”

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 539/2008

(2008. gada 16. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 16. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 44,6 |
| MK | 36,7 |
| TR | 59,3 |
| ZZ | 46,9 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 119,3 |
| ZZ | 135,3 |
| 0709 90 70 | TR | 103,9 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 50 10 | AR | 123,7 |
| EG | 150,8 |
| US | 132,6 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| BR | 84,3 |
| CL | 92,5 |
| CN | 92,5 |
| MK | 63,0 |
| NZ | 111,5 |
| US | 104,5 |
| UY | 84,0 |
| ZA | 82,9 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | IL | 124,0 |
| TR | 230,0 |
| ZZ | 177,0 |
| 0809 20 95 | TR | 401,5 |
| US | 429,2 |
| ZZ | 415,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 182,1 |
| US | 239,8 |
| ZZ | 211,0 |
| 0809 40 05 | IL | 190,0 |
| TR | 223,9 |
| ZZ | 207,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

44,6

MK

36,7

TR

59,3

ZZ

46,9

0707 00 05

JO

151,2

TR

119,3

ZZ

135,3

0709 90 70

TR

103,9

ZZ

103,9

0805 50 10

AR

123,7

EG

150,8

US

132,6

ZA

121,6

ZZ

132,2

0808 10 80

AR

101,4

BR

84,3

CL

92,5

CN

92,5

MK

63,0

NZ

111,5

US

104,5

UY

84,0

ZA

82,9

ZZ

90,7

0809 10 00

IL

124,0

TR

230,0

ZZ

177,0

0809 20 95

TR

401,5

US

429,2

ZZ

415,4

0809 30 10, 0809 30 90

EG

182,1

US

239,8

ZZ

211,0

0809 40 05

IL

190,0

TR

223,9

ZZ

207,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 540/2008

(2008. gada 16. jūnijs),

ar ko attiecībā uz veidlapu paraugiem groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) grozīja Starptautiskās drošības vadības (ISM) kodeksu ar Kuģošanas drošības komitejas 2004. gada 10. decembra Rezolūciju 179 (79), ar kuru tika grozīts atbilstības dokumenta un drošības vadības sertifikāta formāts un kura stājās spēkā 2006. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) grozīja Starptautiskās drošības vadības (ISM) kodeksu ar Kuģošanas drošības komitejas 2004. gada 10. decembra Rezolūciju 179 (79), ar kuru tika grozīts atbilstības dokumenta un drošības vadības sertifikāta formāts un kura stājās spēkā 2006. gada 1. jūlijā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 336/2006 2. panta 1. punktā definēts ISM kodekss un noteikts, ka jaunākajā versijā iekļauts minētās regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 336/2006 2. panta 1. punktā definēts ISM kodekss un noteikts, ka jaunākajā versijā iekļauts minētās regulas I pielikumā.

| (3) | Skaidrības un salasāmības labad Regulas (EK) Nr. 336/2006 II pielikumā ir jāatjaunina attiecīgās veidlapas. |
| --- | --- |

(3)

Skaidrības un salasāmības labad Regulas (EK) Nr. 336/2006 II pielikumā ir jāatjaunina attiecīgās veidlapas.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 336/2006 II pielikuma B daļas 5. iedaļu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 64, 4.3.2006., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“5.   Atbilstības dokumentu un drošības vadības sertifikātu veidlapas

Ja kuģis tiek ekspluatēts tikai dalībvalstī, tad dalībvalstis izmanto vai nu ISM kodeksam pievienotās veidlapas, vai atbilstības dokumentu, drošības vadības sertifikātu, pagaidu atbilstības dokumentu un pagaidu drošības vadības sertifikātu saskaņā ar turpmāk dotajām veidlapām.

Gadījumā, ja piemēro atkāpi saskaņā ar 7. panta 1. punktu un, attiecīgos gadījumos, 7. panta 2. punktu, izsniegtais sertifikāts atšķiras no iepriekšminētā sertifikāta un tajā skaidri norāda, ka atkāpe saskaņā ar 7. panta 1. punktu un, attiecīgos gadījumos, 7. panta 2. punktu ir piešķirta un ietver piemērojamos ekspluatācijas ierobežojumus.

ATBILSTĪBAS DOKUMENTS

(Oficiālais zīmogs) (Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar [1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus, un] (1) noteikumiem Regulā (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Sabiedrības nosaukums un adrese

...

(sk. Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka ir veikts sabiedrības drošības vadības sistēmas audits un ka tā atbilst Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskā kodeksa (ISM kodekss) prasībām attiecībā uz turpmāk uzskaitītajiem kuģu tipiem (lieko svītrot):

| | Pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas kravas kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas kravas kuģis

| | Beramkravu kuģis |
| --- | --- |

Beramkravu kuģis

| | Naftas tankkuģis |
| --- | --- |

Naftas tankkuģis

| | Ķīmiskais tankkuģis |
| --- | --- |

Ķīmiskais tankkuģis

| | Gāzes tankkuģis |
| --- | --- |

Gāzes tankkuģis

| | Pārvietojama jūras urbšanas iekārta |
| --- | --- |

Pārvietojama jūras urbšanas iekārta

| | Cits kravas kuģis |
| --- | --- |

Cits kravas kuģis

| | Ro-ro pasažieru kuģis (ro-ro prāmis) |
| --- | --- |

Ro-ro pasažieru kuģis (ro-ro prāmis)

Šis atbilstības dokuments ir derīgs līdz ... ar nosacījumu, ka veic periodisku apstiprināšanu.

Apstiprināšanas, pamatojoties uz kuru izsniegts sertifikāts, pabeigšanas diena ...

(dd/mm/gggg)

Izsniegts ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums ...

...

(Pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi dokumentu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

Sertifikāts Nr.

IKGADĒJĀS APSTIPRINĀŠANAS APLIECINĀJUMS

AR ŠO APLIECINA, ka periodiskā apstiprināšanā saskaņā ar [Konvencijas IX/6.1. noteikumu un ISM kodeksa 13.4. punktu, un] (2) 6. pantu Regulā (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā ir konstatēts, ka drošības vadības sistēma atbilst ISM kodeksa prasībām.

| 1. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts:...
  (Pilnvarotās amatpersonas paraksts)
  Vieta: ...
  Datums: ... |
| --- | --- |
| 2. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts:...
  (Pilnvarotās amatpersonas paraksts)
  Vieta: ...
  Datums: ... |
| 3. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts:...
  (Pilnvarotās amatpersonas paraksts)
  Vieta: ...
  Datums: ... |
| 4. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts:...
  (Pilnvarotās amatpersonas paraksts)
  Vieta: ...
  Datums: ... |

1. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts:...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

2. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts:...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

3. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts:...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

4. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts:...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

DROŠĪBAS VADĪBAS SERTIFIKĀTS

(Oficiālais zīmogs) (Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar [1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus, un] (3) noteikumiem Regulā (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Kuģa nosaukums: ...

Identifikācijas cipari vai burti: ...

Reģistra osta: ...

Kuģa tips (4): ...

Bruto tonnāža: ...

SJO numurs: ...

Sabiedrības nosaukums un adrese: ...

(sk. Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka ir veikts kuģa drošības vadības sistēmas audits un ka tā atbilst Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskā kodeksa (ISM kodekss) prasībām, pēc apstiprināšanas, ka sabiedrībai izsniegtais atbilstības dokuments ir piemērojams šim kuģa tipam.

Šis drošības vadības sertifikāts ir derīgs līdz ... ar nosacījumu, ka veic periodisku apstiprināšanu un atbilstības dokuments paliek spēkā.

Apstiprināšanas, pamatojoties uz kuru izsniegts sertifikāts, pabeigšanas diena ...

(dd/mm/gggg)

Izsniegts ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums ...

...

(Pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi sertifikātu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

Sertifikāts Nr.

STARPPOSMA APSTIPRINĀŠANAS APLIECINĀJUMS UN PAPILDU (JA VAJADZĪGS) APLIECINĀJUMI

AR ŠO APLIECINA, ka periodiskā apstiprināšanā saskaņā ar [Konvencijas IX/6.1. noteikumu un ISM kodeksa 13.8. punktu un] (5) 6. pantu Regulā (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā ir konstatēts, ka drošības vadības sistēma atbilst ISM kodeksa prasībām.

| STARPPOSMA APSTIPRINĀŠANA (jāveic starp otro un trešo gadadienas datumu) | Paraksts: ...
  (Pilnvarotās amatpersonas paraksts)
  Vieta: ...
  Datums: ... |
| --- | --- |
| PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (6) | Paraksts: ...
  (Pilnvarotās amatpersonas paraksts)
  Vieta: ...
  Datums: ... |
| PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (6) | Paraksts: ...
  (Pilnvarotās amatpersonas paraksts)
  Vieta: ...
  Datums: ... |
| PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (6) | Paraksts: ...
  (Pilnvarotās amatpersonas paraksts)
  Vieta: ...
  Datums: ... |

STARPPOSMA APSTIPRINĀŠANA (jāveic starp otro un trešo gadadienas datumu)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (6)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (6)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (6)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAGAIDU ATBILSTĪBAS DOKUMENTS

(Oficiālais zīmogs) (Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar [1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus, un] (7) noteikumiem Regulā (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Sabiedrības nosaukums un adrese

...

(sk. Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka sabiedrības drošības vadības sistēma atzīta par atbilstīgu Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.2.3. punktam attiecībā uz turpmāk uzskaitītajiem kuģu tipiem (lieko svītrot):

| | Pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas kravas kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas kravas kuģis

| | Beramkravu kuģis |
| --- | --- |

Beramkravu kuģis

| | Naftas tankkuģis |
| --- | --- |

Naftas tankkuģis

| | Ķīmiskais tankkuģis |
| --- | --- |

Ķīmiskais tankkuģis

| | Gāzes tankkuģis |
| --- | --- |

Gāzes tankkuģis

| | Pārvietojama jūras urbšanas iekārta |
| --- | --- |

Pārvietojama jūras urbšanas iekārta

| | Cits kravas kuģis |
| --- | --- |

Cits kravas kuģis

| | Ro-ro pasažieru kuģis (ro-ro prāmis) |
| --- | --- |

Ro-ro pasažieru kuģis (ro-ro prāmis)

Šis pagaidu atbilstības dokuments ir derīgs līdz ...

Izsniegts: ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums: ...

(Pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi dokumentu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

PAGAIDU DROŠĪBAS VADĪBAS SERTIFIKĀTS

(Oficiālais zīmogs) (Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar [1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus, un] (8) noteikumiem Regulā (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Kuģa nosaukums: ...

Identifikācijas cipari vai burti: ...

Reģistra osta: ...

Kuģa tips (9): ...

Bruto tonnāža: ...

SJO numurs: ...

Sabiedrības nosaukums un adrese: ...

(sk. Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 14.4. punkta prasības ir izpildītas un ka sabiedrības atbilstības dokuments/pagaidu atbilstības dokuments (10) attiecas uz šo kuģi.

Šis pagaidu drošības vadības sertifikāts ir spēkā līdz ... ar nosacījumu, ka atbilstības dokuments/pagaidu atbilstības dokuments paliek spēkā (10).

Izsniegts: ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums: ...

(Pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi sertifikātu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

Sertifikāts Nr.

Šā pagaidu drošības vadības sertifikāta derīguma termiņš ir pagarināts līdz:

Pagarinājuma datums: ...

(Pilnvarotās amatpersonas, kas pagarinājusi termiņu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

---

(1)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

1

(2)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

2

(3)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

3

(4)  Izvēlieties vienu no šiem kuģu tipiem: pasažieru kuģis; ātrgaitas pasažieru kuģis; ātrgaitas kravas kuģis; beramkravu kuģis; naftas tankkuģis; ķīmiskais tankkuģis; gāzes tankkuģis; pārvietojama jūras urbšanas iekārta; cita tipa kravas kuģis; ro-ro pasažieru prāmis.

4

(5)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

5

(6)  Ja ir piemērojama. Atsauce uz ISM kodeksa 13.8. punktu un Starptautiskā drošības vadības (ISM) kodeksa īstenošanas pamatnostādņu (Rezolūcija A.913(22)) 3.4.1. punktu.

6

ISM

ISM

(7)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

7

(8)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

8

(9)  Izvēlieties vienu no šiem kuģu tipiem: pasažieru kuģis; ātrgaitas pasažieru kuģis; ātrgaitas kravas kuģis; beramkravu kuģis; naftas tankkuģis; ķīmiskais tankkuģis; gāzes tankkuģis; pārvietojama jūras urbšanas iekārta; cita tipa kravas kuģis; ro-ro pasažieru prāmis.

9

(10)  Lieko svītrot.”

10

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 541/2008

(2008. gada 16. jūnijs),

ar ko pielāgo konkrētas nozvejas kvotas 2008. gadam atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (2), un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu, 5. panta 1. punktu un 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), Padomes 2006. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 1941/2006, ar ko 2007. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (4), un Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko nosaka 2007. gada zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (5), ir precizēts, uz kuriem krājumiem var attiecināt Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (3), Padomes 2006. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 1941/2006, ar ko 2007. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (4), un Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko nosaka 2007. gada zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (5), ir precizēts, uz kuriem krājumiem var attiecināt Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētos pasākumus.

| (2) | Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, Padomes 2007. gada 26. novembra Regulā (EK) Nr. 1404/2007, ar ko 2008. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (6), Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (7), ir noteiktas kvotas konkrētiem krājumiem 2008. gadam. |
| --- | --- |

(2)

Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, Padomes 2007. gada 26. novembra Regulā (EK) Nr. 1404/2007, ar ko 2008. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (6), Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (7), ir noteiktas kvotas konkrētiem krājumiem 2008. gadam.

| (3) | Komisijas 2007. gada 15. februāra Regulā (EK) Nr. 147/2007, ar kuru 2007.–2012. gadam pielāgo konkrētas nozvejas kvotas saskaņā ar 23. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (8), ir samazinātas atsevišķas Apvienotajai Karalistei un Īrijai paredzētās nozvejas kvotas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2007. gada 15. februāra Regulā (EK) Nr. 147/2007, ar kuru 2007.–2012. gadam pielāgo konkrētas nozvejas kvotas saskaņā ar 23. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (8), ir samazinātas atsevišķas Apvienotajai Karalistei un Īrijai paredzētās nozvejas kvotas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam.

| (4) | Dažas dalībvalstis atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 847/96 prasīja daļu no to 2007. gada kvotām pārnest uz nākamo gadu. Ieturētie daudzumi minētajā regulā noteiktajās robežās jāpievieno 2008. gada kvotai. |
| --- | --- |

(4)

Dažas dalībvalstis atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 847/96 prasīja daļu no to 2007. gada kvotām pārnest uz nākamo gadu. Ieturētie daudzumi minētajā regulā noteiktajās robežās jāpievieno 2008. gada kvotai.

| (5) | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 1. punktu, atvilkumiem no valsts kvotām 2008. gadam jābūt līdzvērtīgiem pieļautajam kvotu pārsniegumam. Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu, valsts kvotām 2008. gadam piemēro svērtus atvilkumus, ja 2007. gadā pārsniegta atļautā krastā izkrautā nozveja, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem paredzēta Regulā (EK) Nr. 41/2007, (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 1941/2006. Šos atvilkumus piemēro, ņemot vērā konkrētos noteikumus, kas attiecas uz krājumiem, kuri ietilpst reģionālo zivsaimniecības organizāciju darbības jomā. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 1. punktu, atvilkumiem no valsts kvotām 2008. gadam jābūt līdzvērtīgiem pieļautajam kvotu pārsniegumam. Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu, valsts kvotām 2008. gadam piemēro svērtus atvilkumus, ja 2007. gadā pārsniegta atļautā krastā izkrautā nozveja, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem paredzēta Regulā (EK) Nr. 41/2007, (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 1941/2006. Šos atvilkumus piemēro, ņemot vērā konkrētos noteikumus, kas attiecas uz krājumiem, kuri ietilpst reģionālo zivsaimniecības organizāciju darbības jomā.

| (6) | Dažas dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 847/96 lūdza atļauju 2007. gadā izkraut papildu nozveju no konkrētiem krājumiem. Tie daudzumi, kas pārsniedz atļautos izkrāvuma apjomus, ir jāatvelk no dalībvalstu kvotām 2008. gadam. |
| --- | --- |

(6)

Dažas dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 847/96 lūdza atļauju 2007. gadā izkraut papildu nozveju no konkrētiem krājumiem. Tie daudzumi, kas pārsniedz atļautos izkrāvuma apjomus, ir jāatvelk no dalībvalstu kvotām 2008. gadam.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Neskarot Regulu (EK) Nr. 147/2007, kvotas, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 40/2008, (EK) Nr. 1404/2007 un (EK) Nr. 2015/2006, palielina, kā norādīts I pielikumā, vai samazina, kā norādīts II pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

2

(3)  OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1533/2007 (OV L 337, 21.12.2007., 21. lpp.).

3

(4)  OV L 367, 22.12.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 754/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 26. lpp.).

4

(5)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1533/2007 (OV L 337, 21.12.2007., 21. lpp.).

5

(6)  OV L 312, 30.11.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

7

(8)  OV L 46, 16.2.2007., 10. lpp.

8

---

I PIELIKUMS

PĀRNESUMI UZ KVOTĀM 2008. GADAM

| Valsts kods | Krājuma kods | Suga | Zona | Pielāgotā kvota 2007. gadam | Robeža | Nozveja 2007. gadā | Nozveja 2007. gadā, ievērojot īpašus nosacījumus | Pielāgotā kvota,
  % | Pārnestā kvota | Sākotnējā kvota 2008. gadam | Pārskatītā kvota 2008. gadam | Jaunais kods 2008. gadam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BEL | ANF/07. | Jūrasvelns | VII | 2 255 | | 928,7 | 121,9 | 46,6 | 225,50 | 2 595 | 2 821 | |
| BEL | ANF/8ABDE. | Jūrasvelns | VIIIa, b, d, e | 101 | | 20,9 | | 20,7 | 10,10 | 0 | 10 | |
| BEL | COD/07A. | Menca | VIIa | 133 | | 65,7 | | 49,4 | 13,30 | 16 | 29 | |
| BEL | HAD/5BC6A. | Pikša | EK ūdeņi Vb un VIa zonā | 17 | | 0,2 | | 1,2 | 1,70 | 7 | 9 | |
| BEL | HAD/6B1214 | Pikša | VIb, XII, XIV | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 16 | 17 | |
| BEL | HKE/2AC4-C | Heks | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 80 | | 58,5 | | 73,1 | 8,00 | 27 | 35 | |
| BEL | HKE/571214 | Heks | VI, VII; EK un Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 26 | | 10,6 | | 40,8 | 2,60 | 278 | 281 | |
| BEL | HKE/8ABDE. | Heks | VIIIa, b, d, e | 10 | | 2,7 | | 27,0 | 1,00 | 9 | 10 | |
| BEL | LEZ/8ABDE. | Megrimi | VIIIa, b, d, e | 6 | | 3,3 | | 55,0 | 0,60 | 0 | 1 | |
| BEL | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 926 | | 194,1 | | 21,0 | 92,60 | 1 368 | 1 461 | |
| BEL | PLE/07A. | Jūras zeltplekste | VIIa | 788 | | 179,8 | | 22,8 | 78,80 | 47 | 126 | |
| BEL | PLE/7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf,g | 232 | | 174,9 | | 75,4 | 23,20 | 77 | 100 | |
| BEL | SOL/07A. | Jūrasmēle | VIIa | 599 | | 288,6 | | 48,2 | 59,90 | 326 | 386 | |
| BEL | SOL/07D. | Jūrasmēle | VIId | 1 846 | | 1 345,3 | | 72,9 | 184,60 | 1 775 | 1 960 | |
| BEL | SOL/24. | Jūrasmēle | EK ūdeņi II un IV zonā | 1 497 | | 936,7 | | 62,6 | 149,70 | 1 059 | 1 209 | |
| BEL | SOL/7FG. | Jūrasmēle | VIIf, g | 590 | | 538,9 | | 91,3 | 51,10 | 603 | 654 | |
| DEU | ANF/07. | Jūrasvelns | VII | 245 | | 148,0 | | 60,4 | 24,50 | 289 | 314 | |
| DEU | BLI/245- | Zilā jūras līdaka | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, II, IV, V zonā | 7 | | 0,0 | | 0,0 | 0,70 | 6 | 7 | |
| DEU | BSF/1234- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 5 | 6 | |
| DEU | BSF/56712- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, XII zonā | 18 | | 0,0 | | 0,0 | 1,80 | 35 | 37 | |
| DEU | COD/3BC+24 | Menca | 22.–24. apakšapgabals (EK ūdeņi) | 8 341 | | 7 626,6 | | 91,4 | 714,40 | 4 102 | 4 816 | |
| DEU | DWS/56789- | Dziļjūras haizivis | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā | 7 | | 0,1 | | 1,4 | 0,70 | 39 | 40 | |
| DEU | GFB/1234- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| DEU | GFB/567- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII zonā | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| DEU | HAD/5BC6A. | Pikša | EK ūdeņi Vb un VIa zonā | 20 | | 0,0 | | 0,0 | 2,00 | 9 | 11 | |
| DEU | HAD/6B1214 | Pikša | VIb, XII, XIV | 12 | | 0,0 | | 0,0 | 1,20 | 19 | 20 | |
| DEU | HER/3BC+24 | Siļķe | 22.–24. apakšapgabals | 26 749 | | 22 903,0 | | 85,6 | 2 674,90 | 24 579 | 27 254 | |
| DEU | HKE/2AC4-C | Heks | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 107 | | 95,9 | | 89,6 | 10,70 | 126 | 137 | |
| DEU | JAX/578/14 | Stavrida | VI, VII un VIIIabde; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 6 710 | | 4 525,8 | | 67,4 | 671,00 | 12 178 | 12 849 | |
| DEU | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 676 | | 580,2 | | 85,8 | 67,60 | 20 | 88 | |
| DEU | PLE/3BCD-C | Jūras zeltplekste | IIIb, c, d (EK ūdeņi) | 330 | | 242,0 | | 73,3 | 33,00 | 255 | 288 | |
| DEU | RNG/3A/BCD | Strupdeguna garaste | IIIa un EK ūdeņi IIIb, c, d zonā | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 5 | 6 | |
| DEU | RNG/5B67- | Strupdeguna garaste | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, Vb, VI, VIII zonā | 9 | | 0,0 | | 0,0 | 0,90 | 9 | 10 | |
| DEU | RNG/8X14- | Strupdeguna garaste | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X, XII, XIV zonā | 111 | | 0,0 | | 0,0 | 11,10 | 40 | 51 | |
| DEU | SOL/24. | Jūrasmēle | EK ūdeņi II un IV zonā | 732 | | 455,4 | | 62,2 | 73,20 | 847 | 920 | |
| DEU | SOL/3A/BCD | Jūrasmēle | IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā | 45 | | 41,0 | | 91,1 | 4,00 | 46 | 50 | |
| DEU | SPR/3BCD-C | Brētliņa | IIIb, c, d (EK ūdeņi) | 31 603 | | 23 642,0 | | 74,8 | 3 160,30 | 28 403 | 31 563 | |
| DEU | WHB/1X14 | Putasu | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā | 37 819 | | 33 978,8 | 744 | 91,8 | 3 096,20 | 10 416 | 13 512 | |
| DNK | BLI/03- | Zilā jūras līdaka | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, III zonā | 9 | | 0,4 | | 4,4 | 0,90 | 6 | 7 | |
| DNK | BLI/245- | Zilā jūras līdaka | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, II, IV, V zonā | 8 | | 0,1 | | 1,3 | 0,80 | 6 | 7 | |
| DNK | COD/3BC+24 | Menca | 22.–24. apakšapgabals (EK ūdeņi) | 13 713 | | 12 105,0 | | 88,3 | 1 371,30 | 8 390 | 9 761 | |
| DNK | HER/3BC+24 | Siļķe | 22.–24. apakšapgabals | 8 961 | | 5 445,9 | | 60,8 | 896,10 | 6 245 | 7 141 | |
| DNK | HKE/2AC4-C | Heks | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 1 153 | | 389,8 | | 33,8 | 115,30 | 1 096 | 1 211 | |
| DNK | HKE/3A/BCD | Heks | IIIa; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā | 1 575 | | 311,8 | | 19,8 | 157,50 | 1 499 | 1 657 | |
| DNK | JAX/578/14 | Stavrida | VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 13 384 | | 7 971,7 | | 59,6 | 1 338,40 | 15 236 | 16 574 | |
| DNK | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 1 523 | | 772,2 | | 50,7 | 152,30 | 1 368 | 1 520 | |
| DNK | NEP/3A/BCD | Norvēģijas omārs | IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā | 4 063 | | 2 916,6 | | 71,8 | 406,30 | 3 800 | 4 206 | |
| DNK | PLE/3BCD-C | Jūras zeltplekste | IIIb, c, d (EK ūdeņi) | 2 968 | | 1 965,6 | | 66,2 | 296,80 | 2 293 | 2 590 | |
| DNK | SOL/24. | Jūrasmēle | EK ūdeņi II un IV zonā | 702 | | 415,3 | | 59,2 | 70,20 | 484 | 554 | |
| DNK | SOL/3A/BCD | Jūrasmēle | IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā | 837 | | 568,6 | | 67,9 | 83,70 | 788 | 872 | |
| DNK | SPR/3BCD-C | Brētliņa | IIIb, c, d (EK ūdeņi) | 43 788 | | 39 028,9 | | 89,1 | 4 378,80 | 44 833 | 49 212 | |
| DNK | WHB/1X14 | Putasu | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā | 43 257 | | 40 643,8 | 176,1 | 94,4 | 2 437,10 | 26 789 | 29 226 | |
| ESP | ANF/07. | Jūrasvelns | VII | 2 150 | | 2 043,9 | | 95,1 | 106,10 | 1 031 | 1 137 | |
| ESP | ANF/8ABDE. | Jūrasvelns | VIIIa, b, d, e | 1 205 | | 695,6 | | 57,7 | 120,50 | 1 206 | 1 327 | |
| ESP | ANF/8C3411 | Jūrasvelns | VIIIc, IX un X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 1 541 | | 1 539,9 | | 99,9 | 1,10 | 1 629 | 1 630 | |
| ESP | BSF/8910- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X zonā | 13 | | 5,0 | | 38,5 | 1,30 | 13 | 14 | |
| ESP | DWS/12- | Dziļjūras haizivis | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, XII zonā | 69 | | 4,3 | | 6,2 | 6,90 | 34 | 41 | |
| ESP | DWS/56789- | Dziļjūras haizivis | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā | 228 | | 204,0 | | 89,5 | 22,80 | 187 | 210 | |
| ESP | GFB/89- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX zonā | 225 | | 220,0 | | 97,8 | 5,00 | 242 | 247 | |
| ESP | HKE/571214 | Heks | VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 10 871 | | 9 342,3 | 10,9 | 86,0 | 1 087,10 | 8 926 | 10 013 | |
| ESP | HKE/8ABDE. | Heks | VIIIa, b, d, e | 6 784 | | 4 491,0 | | 66,2 | 678,40 | 6 214 | 6 892 | |
| ESP | HKE/8C3411 | Heks | VIIIc, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 3 819 | | 3 816,8 | | 99,9 | 2,20 | 4 510 | 4 512 | |
| ESP | JAX/578/14 | Stavrida | VI, VII un VIIIabde; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 1 642 | | 978,7 | | 59,6 | 164,20 | 16 631 | 16 795 | |
| ESP | JAX/8C9. | Stavrida | VIIIc, IX | 29 622 | | 29 597,6 | | 99,9 | 24,40 | 31 069 | 31 093 | |
| ESP | LEZ/8ABDE. | Megrimi | VIIIa,b,d,e | 1 302 | | 294,4 | | 22,6 | 130,20 | 1 176 | 1 306 | |
| ESP | LEZ/8C3411 | Megrimi | VIIIc, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 1 310 | | 960,7 | | 73,3 | 131,00 | 1 320 | 1 451 | |
| ESP | NEP/07. | Norvēģijas omārs | VII | 1 504 | | 447,1 | | 29,7 | 150,40 | 1 509 | 1 659 | |
| ESP | NEP/08C. | Norvēģijas omārs | VIIIc | 115 | | 84,3 | | 73,3 | 11,50 | 119 | 131 | |
| ESP | NEP/5BC6. | Norvēģijas omārs | VI; EK ūdeņi Vb zonā | 43 | | 2,0 | | 4,7 | 4,30 | 40 | 44 | |
| ESP | NEP/8ABDE. | Norvēģijas omārs | VIIIa,b,d,e | 55 | | 0,4 | | 0,7 | 5,50 | 259 | 265 | |
| ESP | NEP/9/3411 | Norvēģijas omārs | IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 123 | | 116,2 | | 94,5 | 6,80 | 104 | 111 | |
| ESP | ORY/06- | Atlantijas lielgalvis | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI zonā | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 4 | 5 | 06C- |
| ESP | RNG/8X14- | Strupdeguna garaste | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X, XII, XIV zonā | 5 765 | | 5 753,1 | | 99,8 | 11,90 | 4 391 | 4 403 | |
| ESP | SBR/09- | Sarkanā zobaine | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, IX zonā | 850 | | 85,0 | | 10,0 | 85,00 | 850 | 935 | |
| ESP | SBR/10- | Sarkanā zobaine | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X zonā | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| ESP | WHB/8C3411 | Putasu | VIIIc, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 43 707 | | 26 953,3 | | 61,7 | 4 370,70 | 25 686 | 30 057 | |
| EST | COD/3BC+24 | Menca | 22.–24. apakšapgabals (EK ūdeņi) | 174 | | 73,3 | | 42,1 | 17,40 | 186 | 203 | |
| EST | HER/03D.RG | Siļķe | 28.1. apakšgabals | 19 164 | | 12 763,8 | | 66,6 | 1 916,40 | 16 668 | 18 584 | |
| FIN | HER/30/31. | Siļķe | 30.–31. apakšapgabals | 82 809 | | 71 089,7 | | 85,8 | 8 280,90 | 71 344 | 79 625 | |
| FRA | ALF/3X14- | Beriksa | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV zonā | 30 | | 0,0 | | 0,0 | 3,00 | 20 | 23 | |
| FRA | ANF/07. | Jūrasvelns | VII | 17 055 | | 12 703,5 | | 74,5 | 1 705,50 | 16 651 | 18 357 | |
| FRA | ANF/8ABDE. | Jūrasvelns | VIIIa, b, d, e | 7 333 | | 5 835,3 | | 79,6 | 733,30 | 6 714 | 7 447 | |
| FRA | ANF/8C3411 | Jūrasvelns | VIIIc, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 34 | | 23,3 | | 68,5 | 3,40 | 2 | 5 | |
| FRA | BLI/245- | Zilā jūras līdaka | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, II, IV, V zonā | 55 | | 41,8 | | 76,0 | 5,50 | 34 | 40 | |
| FRA | BLI/67- | Zilā jūras līdaka | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI, VII zonā | 2 140 | | 1 960,1 | | 91,6 | 179,90 | 1 518 | 1 698 | |
| FRA | BSF/1234- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā | 5 | | 1,6 | | 32,0 | 0,50 | 5 | 6 | |
| FRA | BSF/56712- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, XII zonā | 2 617 | | 2 324,9 | | 88,8 | 261,70 | 2 433 | 2 695 | |
| FRA | BSF/8910- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X zonā | 111 | | 20,4 | | 18,4 | 11,10 | 31 | 42 | |
| FRA | COD/07A. | Menca | VIIa | 62 | | 9,8 | | 15,8 | 6,20 | 44 | 50 | |
| FRA | COD/561214 | Menca | VI; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 101 | | 91,5 | | 90,6 | 9,50 | 64 | 74 | |
| FRA | DWS/56789- | Dziļjūras haizivis | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā | 1 311 | | 929,1 | | 70,9 | 131,10 | 676 | 807 | |
| FRA | GFB/1012- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X, XII zonā | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| FRA | GFB/1234- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā | 10 | | 1,1 | | 11,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| FRA | GFB/567- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII zonā | 677 | | 609,5 | | 90,0 | 67,50 | 356 | 424 | |
| FRA | GFB/89- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX zonā | 26 | | 22,5 | | 86,5 | 2,60 | 15 | 18 | |
| FRA | HAD/5BC6A. | Pikša | EK ūdeņi Vb un VIa zonā | 803 | | 218,7 | | 27,2 | 80,30 | 366 | 446 | |
| FRA | HAD/6B1214 | Pikša | VIb, XII, XIV | 515 | | 0,6 | | 0,1 | 51,50 | 763 | 815 | |
| FRA | HER/7G-K. | Siļķe | VIIg, h, j, k | 587 | | 577,8 | | 98,4 | 9,20 | 487 | 496 | |
| FRA | HKE/2AC4-C | Heks | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 257 | | 246,1 | | 95,8 | 10,90 | 243 | 254 | |
| FRA | HKE/571214 | Heks | VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 12 370 | | 6 787,2 | 0,2 | 54,9 | 1 237,00 | 13 785 | 15 022 | |
| FRA | HKE/8ABDE. | Heks | VIIIa, b, d, e | 14 349 | | 4 708,0 | | 32,8 | 1 434,90 | 13 955 | 15 390 | |
| FRA | HKE/8C3411 | Heks | VIIIc, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 251 | | 179,0 | | 71,3 | 25,10 | 433 | 458 | |
| FRA | JAX/578/14 | Stavrida | VI, VII un VIIIabde; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 21 839 | | 12 413,8 | | 56,8 | 2 183,90 | 8 047 | 10 231 | |
| FRA | JAX/8C9. | Stavrida | VIIIc, IX | 415 | | 12,2 | | 2,9 | 41,50 | 393 | 435 | |
| FRA | LEZ/8ABDE. | Megrimi | VIIIa, b, d, e | 1 055 | | 589,2 | | 55,8 | 105,50 | 949 | 1 055 | |
| FRA | LEZ/8C3411 | Megrimi | VIIIc, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 72 | | 12,8 | | 17,8 | 7,20 | 66 | 73 | |
| FRA | NEP/07. | Norvēģijas omārs | VII | 6 696 | | 2 373,0 | | 35,4 | 669,60 | 6 116 | 6 786 | |
| FRA | NEP/08C. | Norvēģijas omārs | VIIIc | 32 | | 14,5 | | 45,3 | 3,20 | 5 | 8 | |
| FRA | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 44 | | 0,0 | | 0,0 | 4,40 | 40 | 44 | |
| FRA | NEP/5BC6. | Norvēģijas omārs | VI; EK ūdeņi Vb zonā | 176 | | 0,8 | | 0,5 | 17,60 | 161 | 179 | |
| FRA | NEP/8ABDE. | Norvēģijas omārs | VIIIa, b, d, e | 4 444 | | 3 093,5 | | 69,6 | 444,40 | 4 061 | 4 505 | |
| FRA | ORY/06- | Atlantijas lielgalvis | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI zonā | 33 | | 11,0 | | 33,3 | 3,30 | 22 | 25 | 06C- |
| FRA | ORY/07- | Atlantijas lielgalvis | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VII zonā | 147 | | 136,9 | | 93,1 | 10,10 | 98 | 108 | 07C- |
| FRA | ORY/1X14- | Atlantijas lielgalvis | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII, XIV zonā | 31 | | 24,3 | | 78,4 | 3,10 | 15 | 18 | 1CX14C |
| FRA | PLE/07A. | Jūras zeltplekste | VIIa | 23 | | 2,2 | | 9,6 | 2,30 | 21 | 23 | |
| FRA | PLE/7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf, g | 105 | | 101,2 | | 96,4 | 3,80 | 139 | 143 | |
| FRA | RNG/1245A- | Strupdeguna garaste | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, IV, Va zonā | 14 | | 4,5 | | 32,1 | 1,40 | 14 | 15 | |
| FRA | RNG/5B67- | Strupdeguna garaste | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, Vb, VI, VIII zonā | 3 841 | | 1 868,0 | | 48,6 | 384,10 | 3 789 | 4 173 | |
| FRA | RNG/8X14- | Strupdeguna garaste | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI, VII, VIII zonā | 202 | | 30,5 | | 15,1 | 20,20 | 202 | 222 | |
| FRA | SBR/678- | Sarkanā zobaine | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI, VII, VIII zonā | 94,5 | | 89,7 | | 94,9 | 4,80 | 12 | 17 | |
| FRA | SOL/07A. | Jūrasmēle | VIIa | 6 | | 0,6 | | 10,0 | 0,60 | 4 | 5 | |
| FRA | SOL/07D. | Jūrasmēle | VIId | 3 691 | | 1 821,4 | | 49,3 | 369,10 | 3 550 | 3 919 | |
| FRA | SOL/24. | Jūrasmēle | EK ūdeņi II un IV zonā | 629 | | 447,2 | | 71,1 | 62,90 | 212 | 275 | |
| FRA | SOL/7FG. | Jūrasmēle | VIIf,g | 100 | | 85,5 | | 85,5 | 10,00 | 60 | 70 | |
| FRA | SOL/8AB. | Jūrasmēle | VIIIa,b | 4 023 | | 3 605,6 | | 89,6 | 402,30 | 3 823 | 4 225 | |
| FRA | WHB/1X14 | Putasu | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā | 28 445 | | 14 378,8 | | 50,5 | 2 844,50 | 18 643 | 21 488 | |
| GBR | ANF/07. | Jūrasvelns | VII | 5 468 | | 4 470,1 | 82,9 | 83,3 | 546,80 | 5 050 | 5 597 | |
| GBR | COD/07A. | Menca | VIIa | 724 | | 425,6 | | 58,8 | 72,40 | 345 | 417 | |
| GBR | COD/561214 | Menca | VI; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 360,8 | | 303,3 | | 84,1 | 36,08 | 241 | 277 | |
| GBR | COD/7X7A34 | Menca | VIIb–k, VIII, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 601 | | 569,5 | | 94,8 | 31,50 | 328 | 360 | |
| GBR | HAD/5BC6A. | Pikša | EK ūdeņi Vb un VIa zonā | 6 080 | | 2 761,7 | | 45,4 | 608,00 | 4 743 | 5 351 | |
| GBR | HAD/6B1214 | Pikša | VIb, XII, XIV | 3 659 | | 1 643,0 | | 44,9 | 365,90 | 5 574 | 5 940 | |
| GBR | HER/07A/MM | Siļķe | VIIa | 4 699 | | 4 629,7 | | 98,5 | 69,30 | 3 550 | 3 619 | |
| GBR | HER/7G-K. | Siļķe | VIIg, h, j, k | 64 | | 63,3 | | 98,9 | 0,70 | 10 | 11 | |
| GBR | HKE/2AC4-C | Heks | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 398 | | 360,4 | | 90,6 | 37,60 | 341 | 379 | |
| GBR | HKE/571214 | Heks | VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 5 775 | | 3 322,7 | 0,3 | 57,5 | 577,50 | 5 442 | 6 020 | |
| GBR | JAX/578/14 | Stavrida | VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 11 910 | | 10 159,6 | | 85,3 | 1 191,00 | 16 470 | 17 661 | |
| GBR | NEP/07. | Norvēģijas omārs | VII | 9 119 | | 7 044,7 | | 77,3 | 911,90 | 8 251 | 9 163 | |
| GBR | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 24 462 | | 20 923,2 | | 85,5 | 2 446,20 | 22 644 | 25 090 | |
| GBR | NEP/5BC6. | Norvēģijas omārs | VI; EK ūdeņi Vb zonā | 21 178 | | 16 055,6 | | 75,8 | 2 117,80 | 19 415 | 21 533 | |
| GBR | PLE/07A. | Jūras zeltplekste | VIIa | 708 | | 415,1 | | 58,6 | 70,80 | 558 | 629 | |
| GBR | PLE/7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf, g | 72 | | 60,9 | | 84,6 | 7,20 | 73 | 80 | |
| GBR | SOL/07A. | Jūrasmēle | VIIa | 204 | | 70,5 | | 34,6 | 20,40 | 146 | 166 | |
| GBR | SOL/07D. | Jūrasmēle | VIId | 1 315 | | 780,1 | | 59,3 | 131,50 | 1 268 | 1 400 | |
| GBR | SOL/24. | Jūrasmēle | EK ūdeņi II un IV zonā | 1 406 | | 1 190,7 | | 84,7 | 140,60 | 545 | 686 | |
| GBR | SOL/7FG. | Jūrasmēle | VIIf, g | 272 | | 244,1 | | 89,7 | 27,20 | 271 | 298 | |
| GBR | WHB/1X14 | Putasu | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā | 55 565 | | 53 666,7 | | 96,6 | 1 898,30 | 34 759 | 36 657 | |
| GBR | ALF/3X14- | Beriksa | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV zonā | 10 | | 0,6 | | 6,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| GBR | BLI/245- | Zilā jūras līdaka | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, II, IV, V zonā | 19 | | 5,5 | | 28,9 | 1,90 | 20 | 22 | |
| GBR | BLI/67- | Zilā jūras līdaka | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI, VII zonā | 222 | | 174,2 | | 78,5 | 22,20 | 386 | 408 | |
| GBR | BSF/1234- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 5 | 6 | |
| GBR | BSF/56712- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, XII zonā | 93 | | 56,4 | | 60,6 | 9,30 | 173 | 182 | |
| GBR | DWS/56789- | Dziļjūras haizivis | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā | 467 | | 83,1 | | 17,8 | 46,70 | 375 | 422 | |
| GBR | GFB/1234- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā | 16 | | 2,2 | | 13,8 | 1,60 | 16 | 18 | |
| GBR | GFB/567- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII zonā | 709 | | 343,5 | | 48,4 | 70,90 | 814 | 885 | |
| GBR | GFB/1012- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X, XII zonā | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| GBR | ORY/06- | Atlantijas lielgalvis | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI zonā | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 4 | 5 | 06C- |
| GBR | RNG/5B67- | Strupdeguna garaste | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, Vb, VI, VIII zonā | 170 | | 4,3 | | 2,5 | 17,00 | 222 | 239 | |
| GBR | RNG/8X14- | Strupdeguna garaste | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X, XII, XIV zonā | 18 | | 0,0 | | 0,0 | 1,80 | 18 | 20 | |
| GBR | SBR/10- | Sarkanā zobaine | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X zonā | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 10 | 11 | |
| IRL | ANF/07. | Jūrasvelns | VII | 3 162 | | 2 938,7 | | 92,9 | 223,30 | 2 128 | 2 351 | |
| IRL | BSF/56712- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, XII zonā | 122 | | 121,3 | | 99,4 | 0,70 | 87 | 88 | |
| IRL | COD/07A. | Menca | VIIa | 743 | | 608,1 | | 81,8 | 74,30 | 790 | 864 | |
| IRL | DWS/12- | Dziļjūras haizivis | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, XII zonā | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 2 | 3 | |
| IRL | DWS/56789- | Dziļjūras haizivis | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā | 9 | | 7,3 | | 81,1 | 0,90 | 109 | 110 | |
| IRL | HAD/5BC6A. | Pikša | EK ūdeņi Vb un VIa zonā | 1 105 | | 759,4 | | 68,7 | 110,50 | 995 | 1 106 | |
| IRL | HAD/6B1214 | Pikša | VIb, XII, XIV | 468 | | 339,1 | | 72,5 | 46,80 | 544 | 591 | |
| IRL | HER/07A/MM | Siļķe | VIIa | 587 | | 0,0 | | 0,0 | 58,70 | 1 250 | 1 309 | |
| IRL | HER/6AS7BC | Siļķe | VIaS, VIIb, c | 13 732 | | 12 174,5 | | 88,7 | 1 373,20 | 10 584 | 11 957 | |
| IRL | HER/7G-K. | Siļķe | VIIg, h, j, k | 9 109 | | 8 267,6 | | 90,8 | 841,40 | 6 818 | 7 659 | |
| IRL | HKE/571214 | Heks | VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 1 765 | | 1 427,6 | | 80,9 | 176,50 | 1 670 | 1 847 | |
| IRL | JAX/578/14 | Stavrida | VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 34 297 | | 29 133,5 | | 84,9 | 3 429,70 | 39 646 | 43 076 | |
| IRL | NEP/5BC6. | Norvēģijas omārs | VI; EK ūdeņi Vb zonā | 383 | | 161,2 | | 42,1 | 38,30 | 269 | 307 | |
| IRL | ORY/06- | Atlantijas lielgalvis | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI zonā | 7 | | 0,0 | | 0,0 | 0,70 | 4 | 5 | 06C- |
| IRL | ORY/1X14- | Atlantijas lielgalvis | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII, XIV zonā | 6 | | 0,0 | | 0,0 | 0,60 | 4 | 5 | 1CX14C |
| IRL | PLE/07A. | Jūras zeltplekste | VIIa | 507 | | 192,9 | | 38,0 | 50,70 | 1 209 | 1 260 | |
| IRL | PLE/7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf, g | 59 | | 57,6 | | 97,6 | 1,40 | 202 | 203 | |
| IRL | POK/561214 | Saida | VI; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 514 | | 321,5 | | 62,5 | 51,40 | 483 | 534 | |
| IRL | RNG/5B67- | Strupdeguna garaste | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, Vb, VI, VIII zonā | 323 | | 29,7 | | 9,2 | 32,30 | 299 | 331 | |
| IRL | RNG/8X14- | Strupdeguna garaste | EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X, XII, XIV zonā | 10 | | 0,0 | | 0,0 | 1,00 | 9 | 10 | |
| IRL | SAN/2A3A4. | Tūbītes | IIIa; EK ūdeņi IIa un IV zonā | 148 972 | | | | 0,0 | 14 897,20 | 0 | 14 897 | |
| IRL | WHB/1X14 | Putasu | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā | 34 498 | | 31 091,8 | | 90,1 | 3 406,20 | 20 745 | 24 151 | |
| LTU | JAX/578/14 | Stavrida | VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 6 437 | | 3 466,7 | | 53,9 | 643,70 | 0 | 644 | |
| LTU | SPR/3BCD-C | Brētliņa | IIIbcd (EK ūdeņi) | 22 027 | | 14 773,5 | | 67,1 | 2 202,70 | 22 745 | 24 948 | |
| LTU | WHB/1X14 | Putasu | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā | 9 974 | | 9 812,0 | | 98,4 | 162,00 | 0 | 162 | |
| NLD | ANF/07. | Jūrasvelns | VII | 112 | | 13,6 | | 12,1 | 11,20 | 336 | 347 | |
| NLD | COD/07A. | Menca | VIIa | 5 | | 0,0 | | 0,0 | 0,50 | 4 | 5 | |
| NLD | COD/7X7A34 | Menca | VIIb–k, VIII, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 51 | | 46,6 | | 91,4 | 4,40 | 25 | 29 | |
| NLD | HER/6AS7BC | Siļķe | VIaS, VIIb, c | 258 | | 254,4 | | 98,6 | 3,60 | 1 058 | 1 062 | |
| NLD | HER/7G-K. | Siļķe | VIIg,h,j,k | 473 | | 461,8 | | 97,6 | 11,20 | 487 | 498 | |
| NLD | HKE/2AC4-C | Heks | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 47 | | 29,9 | | 63,6 | 4,70 | 63 | 68 | |
| NLD | HKE/571214 | Heks | VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 201 | 1 | 63,6 | 1 | 32,0 | 20,10 | 180 | 200 | |
| NLD | JAX/578/14 | Stavrida | VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 52 731 | | 40 530,0 | | 76,9 | 5 273,10 | 58 102 | 63 375 | |
| NLD | NEP/2AC4-C | Norvēģijas omārs | EK ūdeņi IIa un IV zonā | 1 367 | | 1 155,6 | | 84,5 | 136,70 | 704 | 841 | |
| NLD | SOL/24. | Jūrasmēle | EK ūdeņi II un IV zonā | 11 887 | | 10 348,8 | | 87,1 | 1 188,70 | 9 563 | 10 752 | |
| NLD | WHB/1X14 | Putasu | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā | 88 561 | | 79 699,6 | 69,9 | 90,1 | 8 791,50 | 32 666 | 41 458 | |
| POL | HER/3BC+24 | Siļķe | 22.–24. apakšapgabals | 6 441 | | 2 935,8 | | 45,6 | 644,10 | 5 797 | 6 441 | |
| POL | SPR/3BCD-C | Brētliņa | IIIb, c, d (EK ūdeņi) | 121 135 | | 57 801,8 | | 47,7 | 12 113,50 | 133 435 | 145 549 | |
| PRT | BSF/8910- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X zonā | 3 876 | | 3 466,6 | | 89,4 | 387,60 | 3 956 | 4 344 | |
| PRT | BSF/C3412- | Ogļzivs | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, CECAF 34.1.2. zonā | 4 285 | | 3 086,9 | | 72,0 | 428,50 | 4 285 | 4 714 | |
| PRT | DWS/10- | Dziļjūras haizivis | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X zonā | 20 | | 10,5 | | 52,5 | 2,00 | 20 | 22 | |
| PRT | GFB/1012- | Diegspuru vēdzele | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X,XII zonā | 43 | | 16,9 | | 39,3 | 4,30 | 43 | 47 | |
| PRT | JAX/8C9. | Stavrida | VIIIc, IX | 25 036 | | 14 498,8 | | 57,9 | 2 503,60 | 26 288 | 28 792 | |
| PRT | NEP/9/3411 | Norvēģijas omārs | IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 328 | | 267,8 | | 81,6 | 32,80 | 311 | 344 | |
| PRT | SBR/09- | Sarkanā zobaine | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, IX zonā | 230 | | 187,2 | | 81,4 | 23,00 | 230 | 253 | |
| SWE | BLI/03- | Zilā jūras līdaka | EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, III zonā | 8 | | 0,0 | | 0,0 | 0,80 | 6 | 7 | |
| SWE | COD/3BC+24 | Menca | 22.–24. apakšapgabals (EK ūdeņi) | 3 602 | | 2 960,2 | | 82,2 | 360,20 | 2 989 | 3 349 | |
| SWE | HER/30/31. | Siļķe | 30.–31. apakšapgabals | 16 501 | | 3 626,1 | | 22,0 | 1 650,10 | 15 676 | 17 326 | |
| SWE | HER/3BC+24 | Siļķe | 22.–24. apakšapgabals | 8 806 | | 7 724,6 | | 87,7 | 880,60 | 7 926 | 8 807 | |
| SWE | HKE/3A/BCD | Heks | IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā | 125 | | 45,8 | | 36,6 | 12,50 | 128 | 141 | |
| SWE | NEP/3A/BCD | Norvēģijas omārs | IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā | 1 509 | | 1 462,7 | | 96,9 | 46,30 | 1 359 | 1 405 | |
| SWE | PLE/3BCD-C | Jūras zeltplekste | IIIb, c, d (EK ūdeņi) | 192 | | 170,5 | | 88,8 | 19,20 | 173 | 192 | |
| SWE | RNG/3A/BCD | Strupdeguna garaste | IIIa un EK ūdeņi IIIb, c, d zonā | 52 | | 0,0 | | 0,0 | 5,20 | 49 | 54 | |
| SWE | SOL/3A/BCD | Jūrasmēle | IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā | 46 | | 44,3 | | 96,3 | 1,70 | 30 | 32 | |
| SWE | SPR/3BCD-C | Brētliņa | IIIb, c, d (EK ūdeņi) | 94 970 | | 86 272,2 | | 90,8 | 8 697,80 | 86 670 | 95 368 | |
| SWE | WHB/1X14 | Putasu | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā | 539 | | 148,8 | | 27,6 | 53,90 | 6 627 | 6 681 | |

Valsts kods

Krājuma kods

Suga

Zona

Pielāgotā kvota 2007. gadam

Robeža

Nozveja 2007. gadā

Nozveja 2007. gadā, ievērojot īpašus nosacījumus

Pielāgotā kvota,

%

Pārnestā kvota

Sākotnējā kvota 2008. gadam

Pārskatītā kvota 2008. gadam

Jaunais kods 2008. gadam

BEL

ANF/07.

Jūrasvelns

VII

2 255

928,7

121,9

46,6

225,50

2 595

2 821

BEL

ANF/8ABDE.

Jūrasvelns

VIIIa, b, d, e

101

20,9

20,7

10,10

0

10

BEL

COD/07A.

Menca

VIIa

133

65,7

49,4

13,30

16

29

BEL

HAD/5BC6A.

Pikša

EK ūdeņi Vb un VIa zonā

17

0,2

1,2

1,70

7

9

BEL

HAD/6B1214

Pikša

VIb, XII, XIV

10

0,0

0,0

1,00

16

17

BEL

HKE/2AC4-C

Heks

EK ūdeņi IIa un IV zonā

80

58,5

73,1

8,00

27

35

BEL

HKE/571214

Heks

VI, VII; EK un Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

26

10,6

40,8

2,60

278

281

BEL

HKE/8ABDE.

Heks

VIIIa, b, d, e

10

2,7

27,0

1,00

9

10

BEL

LEZ/8ABDE.

Megrimi

VIIIa, b, d, e

6

3,3

55,0

0,60

0

1

BEL

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

EK ūdeņi IIa un IV zonā

926

194,1

21,0

92,60

1 368

1 461

BEL

PLE/07A.

Jūras zeltplekste

VIIa

788

179,8

22,8

78,80

47

126

BEL

PLE/7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf,g

232

174,9

75,4

23,20

77

100

BEL

SOL/07A.

Jūrasmēle

VIIa

599

288,6

48,2

59,90

326

386

BEL

SOL/07D.

Jūrasmēle

VIId

1 846

1 345,3

72,9

184,60

1 775

1 960

BEL

SOL/24.

Jūrasmēle

EK ūdeņi II un IV zonā

1 497

936,7

62,6

149,70

1 059

1 209

BEL

SOL/7FG.

Jūrasmēle

VIIf, g

590

538,9

91,3

51,10

603

654

DEU

ANF/07.

Jūrasvelns

VII

245

148,0

60,4

24,50

289

314

DEU

BLI/245-

Zilā jūras līdaka

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, II, IV, V zonā

7

0,0

0,0

0,70

6

7

DEU

BSF/1234-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā

5

0,0

0,0

0,50

5

6

DEU

BSF/56712-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, XII zonā

18

0,0

0,0

1,80

35

37

DEU

COD/3BC+24

Menca

22.–24. apakšapgabals (EK ūdeņi)

8 341

7 626,6

91,4

714,40

4 102

4 816

DEU

DWS/56789-

Dziļjūras haizivis

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā

7

0,1

1,4

0,70

39

40

DEU

GFB/1234-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā

10

0,0

0,0

1,00

10

11

DEU

GFB/567-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII zonā

10

0,0

0,0

1,00

10

11

DEU

HAD/5BC6A.

Pikša

EK ūdeņi Vb un VIa zonā

20

0,0

0,0

2,00

9

11

DEU

HAD/6B1214

Pikša

VIb, XII, XIV

12

0,0

0,0

1,20

19

20

DEU

HER/3BC+24

Siļķe

22.–24. apakšapgabals

26 749

22 903,0

85,6

2 674,90

24 579

27 254

DEU

HKE/2AC4-C

Heks

EK ūdeņi IIa un IV zonā

107

95,9

89,6

10,70

126

137

DEU

JAX/578/14

Stavrida

VI, VII un VIIIabde; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

6 710

4 525,8

67,4

671,00

12 178

12 849

DEU

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

EK ūdeņi IIa un IV zonā

676

580,2

85,8

67,60

20

88

DEU

PLE/3BCD-C

Jūras zeltplekste

IIIb, c, d (EK ūdeņi)

330

242,0

73,3

33,00

255

288

DEU

RNG/3A/BCD

Strupdeguna garaste

IIIa un EK ūdeņi IIIb, c, d zonā

6

0,0

0,0

0,60

5

6

DEU

RNG/5B67-

Strupdeguna garaste

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, Vb, VI, VIII zonā

9

0,0

0,0

0,90

9

10

DEU

RNG/8X14-

Strupdeguna garaste

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X, XII, XIV zonā

111

0,0

0,0

11,10

40

51

DEU

SOL/24.

Jūrasmēle

EK ūdeņi II un IV zonā

732

455,4

62,2

73,20

847

920

DEU

SOL/3A/BCD

Jūrasmēle

IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā

45

41,0

91,1

4,00

46

50

DEU

SPR/3BCD-C

Brētliņa

IIIb, c, d (EK ūdeņi)

31 603

23 642,0

74,8

3 160,30

28 403

31 563

DEU

WHB/1X14

Putasu

EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā

37 819

33 978,8

744

91,8

3 096,20

10 416

13 512

DNK

BLI/03-

Zilā jūras līdaka

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, III zonā

9

0,4

4,4

0,90

6

7

DNK

BLI/245-

Zilā jūras līdaka

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, II, IV, V zonā

8

0,1

1,3

0,80

6

7

DNK

COD/3BC+24

Menca

22.–24. apakšapgabals (EK ūdeņi)

13 713

12 105,0

88,3

1 371,30

8 390

9 761

DNK

HER/3BC+24

Siļķe

22.–24. apakšapgabals

8 961

5 445,9

60,8

896,10

6 245

7 141

DNK

HKE/2AC4-C

Heks

EK ūdeņi IIa un IV zonā

1 153

389,8

33,8

115,30

1 096

1 211

DNK

HKE/3A/BCD

Heks

IIIa; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

1 575

311,8

19,8

157,50

1 499

1 657

DNK

JAX/578/14

Stavrida

VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

13 384

7 971,7

59,6

1 338,40

15 236

16 574

DNK

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

EK ūdeņi IIa un IV zonā

1 523

772,2

50,7

152,30

1 368

1 520

DNK

NEP/3A/BCD

Norvēģijas omārs

IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā

4 063

2 916,6

71,8

406,30

3 800

4 206

DNK

PLE/3BCD-C

Jūras zeltplekste

IIIb, c, d (EK ūdeņi)

2 968

1 965,6

66,2

296,80

2 293

2 590

DNK

SOL/24.

Jūrasmēle

EK ūdeņi II un IV zonā

702

415,3

59,2

70,20

484

554

DNK

SOL/3A/BCD

Jūrasmēle

IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā

837

568,6

67,9

83,70

788

872

DNK

SPR/3BCD-C

Brētliņa

IIIb, c, d (EK ūdeņi)

43 788

39 028,9

89,1

4 378,80

44 833

49 212

DNK

WHB/1X14

Putasu

EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā

43 257

40 643,8

176,1

94,4

2 437,10

26 789

29 226

ESP

ANF/07.

Jūrasvelns

VII

2 150

2 043,9

95,1

106,10

1 031

1 137

ESP

ANF/8ABDE.

Jūrasvelns

VIIIa, b, d, e

1 205

695,6

57,7

120,50

1 206

1 327

ESP

ANF/8C3411

Jūrasvelns

VIIIc, IX un X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

1 541

1 539,9

99,9

1,10

1 629

1 630

ESP

BSF/8910-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X zonā

13

5,0

38,5

1,30

13

14

ESP

DWS/12-

Dziļjūras haizivis

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, XII zonā

69

4,3

6,2

6,90

34

41

ESP

DWS/56789-

Dziļjūras haizivis

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā

228

204,0

89,5

22,80

187

210

ESP

GFB/89-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX zonā

225

220,0

97,8

5,00

242

247

ESP

HKE/571214

Heks

VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

10 871

9 342,3

10,9

86,0

1 087,10

8 926

10 013

ESP

HKE/8ABDE.

Heks

VIIIa, b, d, e

6 784

4 491,0

66,2

678,40

6 214

6 892

ESP

HKE/8C3411

Heks

VIIIc, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

3 819

3 816,8

99,9

2,20

4 510

4 512

ESP

JAX/578/14

Stavrida

VI, VII un VIIIabde; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

1 642

978,7

59,6

164,20

16 631

16 795

ESP

JAX/8C9.

Stavrida

VIIIc, IX

29 622

29 597,6

99,9

24,40

31 069

31 093

ESP

LEZ/8ABDE.

Megrimi

VIIIa,b,d,e

1 302

294,4

22,6

130,20

1 176

1 306

ESP

LEZ/8C3411

Megrimi

VIIIc, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

1 310

960,7

73,3

131,00

1 320

1 451

ESP

NEP/07.

Norvēģijas omārs

VII

1 504

447,1

29,7

150,40

1 509

1 659

ESP

NEP/08C.

Norvēģijas omārs

VIIIc

115

84,3

73,3

11,50

119

131

ESP

NEP/5BC6.

Norvēģijas omārs

VI; EK ūdeņi Vb zonā

43

2,0

4,7

4,30

40

44

ESP

NEP/8ABDE.

Norvēģijas omārs

VIIIa,b,d,e

55

0,4

0,7

5,50

259

265

ESP

NEP/9/3411

Norvēģijas omārs

IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

123

116,2

94,5

6,80

104

111

ESP

ORY/06-

Atlantijas lielgalvis

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI zonā

6

0,0

0,0

0,60

4

5

06C-

ESP

RNG/8X14-

Strupdeguna garaste

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X, XII, XIV zonā

5 765

5 753,1

99,8

11,90

4 391

4 403

ESP

SBR/09-

Sarkanā zobaine

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, IX zonā

850

85,0

10,0

85,00

850

935

ESP

SBR/10-

Sarkanā zobaine

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X zonā

10

0,0

0,0

1,00

10

11

ESP

WHB/8C3411

Putasu

VIIIc, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

43 707

26 953,3

61,7

4 370,70

25 686

30 057

EST

COD/3BC+24

Menca

22.–24. apakšapgabals (EK ūdeņi)

174

73,3

42,1

17,40

186

203

EST

HER/03D.RG

Siļķe

28.1. apakšgabals

19 164

12 763,8

66,6

1 916,40

16 668

18 584

FIN

HER/30/31.

Siļķe

30.–31. apakšapgabals

82 809

71 089,7

85,8

8 280,90

71 344

79 625

FRA

ALF/3X14-

Beriksa

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV zonā

30

0,0

0,0

3,00

20

23

FRA

ANF/07.

Jūrasvelns

VII

17 055

12 703,5

74,5

1 705,50

16 651

18 357

FRA

ANF/8ABDE.

Jūrasvelns

VIIIa, b, d, e

7 333

5 835,3

79,6

733,30

6 714

7 447

FRA

ANF/8C3411

Jūrasvelns

VIIIc, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

34

23,3

68,5

3,40

2

5

FRA

BLI/245-

Zilā jūras līdaka

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, II, IV, V zonā

55

41,8

76,0

5,50

34

40

FRA

BLI/67-

Zilā jūras līdaka

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI, VII zonā

2 140

1 960,1

91,6

179,90

1 518

1 698

FRA

BSF/1234-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā

5

1,6

32,0

0,50

5

6

FRA

BSF/56712-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, XII zonā

2 617

2 324,9

88,8

261,70

2 433

2 695

FRA

BSF/8910-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X zonā

111

20,4

18,4

11,10

31

42

FRA

COD/07A.

Menca

VIIa

62

9,8

15,8

6,20

44

50

FRA

COD/561214

Menca

VI; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

101

91,5

90,6

9,50

64

74

FRA

DWS/56789-

Dziļjūras haizivis

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā

1 311

929,1

70,9

131,10

676

807

FRA

GFB/1012-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X, XII zonā

10

0,0

0,0

1,00

10

11

FRA

GFB/1234-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā

10

1,1

11,0

1,00

10

11

FRA

GFB/567-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII zonā

677

609,5

90,0

67,50

356

424

FRA

GFB/89-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX zonā

26

22,5

86,5

2,60

15

18

FRA

HAD/5BC6A.

Pikša

EK ūdeņi Vb un VIa zonā

803

218,7

27,2

80,30

366

446

FRA

HAD/6B1214

Pikša

VIb, XII, XIV

515

0,6

0,1

51,50

763

815

FRA

HER/7G-K.

Siļķe

VIIg, h, j, k

587

577,8

98,4

9,20

487

496

FRA

HKE/2AC4-C

Heks

EK ūdeņi IIa un IV zonā

257

246,1

95,8

10,90

243

254

FRA

HKE/571214

Heks

VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

12 370

6 787,2

0,2

54,9

1 237,00

13 785

15 022

FRA

HKE/8ABDE.

Heks

VIIIa, b, d, e

14 349

4 708,0

32,8

1 434,90

13 955

15 390

FRA

HKE/8C3411

Heks

VIIIc, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

251

179,0

71,3

25,10

433

458

FRA

JAX/578/14

Stavrida

VI, VII un VIIIabde; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

21 839

12 413,8

56,8

2 183,90

8 047

10 231

FRA

JAX/8C9.

Stavrida

VIIIc, IX

415

12,2

2,9

41,50

393

435

FRA

LEZ/8ABDE.

Megrimi

VIIIa, b, d, e

1 055

589,2

55,8

105,50

949

1 055

FRA

LEZ/8C3411

Megrimi

VIIIc, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

72

12,8

17,8

7,20

66

73

FRA

NEP/07.

Norvēģijas omārs

VII

6 696

2 373,0

35,4

669,60

6 116

6 786

FRA

NEP/08C.

Norvēģijas omārs

VIIIc

32

14,5

45,3

3,20

5

8

FRA

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

EK ūdeņi IIa un IV zonā

44

0,0

0,0

4,40

40

44

FRA

NEP/5BC6.

Norvēģijas omārs

VI; EK ūdeņi Vb zonā

176

0,8

0,5

17,60

161

179

FRA

NEP/8ABDE.

Norvēģijas omārs

VIIIa, b, d, e

4 444

3 093,5

69,6

444,40

4 061

4 505

FRA

ORY/06-

Atlantijas lielgalvis

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI zonā

33

11,0

33,3

3,30

22

25

06C-

FRA

ORY/07-

Atlantijas lielgalvis

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VII zonā

147

136,9

93,1

10,10

98

108

07C-

FRA

ORY/1X14-

Atlantijas lielgalvis

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII, XIV zonā

31

24,3

78,4

3,10

15

18

1CX14C

FRA

PLE/07A.

Jūras zeltplekste

VIIa

23

2,2

9,6

2,30

21

23

FRA

PLE/7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf, g

105

101,2

96,4

3,80

139

143

FRA

RNG/1245A-

Strupdeguna garaste

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, IV, Va zonā

14

4,5

32,1

1,40

14

15

FRA

RNG/5B67-

Strupdeguna garaste

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, Vb, VI, VIII zonā

3 841

1 868,0

48,6

384,10

3 789

4 173

FRA

RNG/8X14-

Strupdeguna garaste

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI, VII, VIII zonā

202

30,5

15,1

20,20

202

222

FRA

SBR/678-

Sarkanā zobaine

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI, VII, VIII zonā

94,5

89,7

94,9

4,80

12

17

FRA

SOL/07A.

Jūrasmēle

VIIa

6

0,6

10,0

0,60

4

5

FRA

SOL/07D.

Jūrasmēle

VIId

3 691

1 821,4

49,3

369,10

3 550

3 919

FRA

SOL/24.

Jūrasmēle

EK ūdeņi II un IV zonā

629

447,2

71,1

62,90

212

275

FRA

SOL/7FG.

Jūrasmēle

VIIf,g

100

85,5

85,5

10,00

60

70

FRA

SOL/8AB.

Jūrasmēle

VIIIa,b

4 023

3 605,6

89,6

402,30

3 823

4 225

FRA

WHB/1X14

Putasu

EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā

28 445

14 378,8

50,5

2 844,50

18 643

21 488

GBR

ANF/07.

Jūrasvelns

VII

5 468

4 470,1

82,9

83,3

546,80

5 050

5 597

GBR

COD/07A.

Menca

VIIa

724

425,6

58,8

72,40

345

417

GBR

COD/561214

Menca

VI; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

360,8

303,3

84,1

36,08

241

277

GBR

COD/7X7A34

Menca

VIIb–k, VIII, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

601

569,5

94,8

31,50

328

360

GBR

HAD/5BC6A.

Pikša

EK ūdeņi Vb un VIa zonā

6 080

2 761,7

45,4

608,00

4 743

5 351

GBR

HAD/6B1214

Pikša

VIb, XII, XIV

3 659

1 643,0

44,9

365,90

5 574

5 940

GBR

HER/07A/MM

Siļķe

VIIa

4 699

4 629,7

98,5

69,30

3 550

3 619

GBR

HER/7G-K.

Siļķe

VIIg, h, j, k

64

63,3

98,9

0,70

10

11

GBR

HKE/2AC4-C

Heks

EK ūdeņi IIa un IV zonā

398

360,4

90,6

37,60

341

379

GBR

HKE/571214

Heks

VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

5 775

3 322,7

0,3

57,5

577,50

5 442

6 020

GBR

JAX/578/14

Stavrida

VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

11 910

10 159,6

85,3

1 191,00

16 470

17 661

GBR

NEP/07.

Norvēģijas omārs

VII

9 119

7 044,7

77,3

911,90

8 251

9 163

GBR

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

EK ūdeņi IIa un IV zonā

24 462

20 923,2

85,5

2 446,20

22 644

25 090

GBR

NEP/5BC6.

Norvēģijas omārs

VI; EK ūdeņi Vb zonā

21 178

16 055,6

75,8

2 117,80

19 415

21 533

GBR

PLE/07A.

Jūras zeltplekste

VIIa

708

415,1

58,6

70,80

558

629

GBR

PLE/7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf, g

72

60,9

84,6

7,20

73

80

GBR

SOL/07A.

Jūrasmēle

VIIa

204

70,5

34,6

20,40

146

166

GBR

SOL/07D.

Jūrasmēle

VIId

1 315

780,1

59,3

131,50

1 268

1 400

GBR

SOL/24.

Jūrasmēle

EK ūdeņi II un IV zonā

1 406

1 190,7

84,7

140,60

545

686

GBR

SOL/7FG.

Jūrasmēle

VIIf, g

272

244,1

89,7

27,20

271

298

GBR

WHB/1X14

Putasu

EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā

55 565

53 666,7

96,6

1 898,30

34 759

36 657

GBR

ALF/3X14-

Beriksa

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV zonā

10

0,6

6,0

1,00

10

11

GBR

BLI/245-

Zilā jūras līdaka

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, II, IV, V zonā

19

5,5

28,9

1,90

20

22

GBR

BLI/67-

Zilā jūras līdaka

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI, VII zonā

222

174,2

78,5

22,20

386

408

GBR

BSF/1234-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā

5

0,0

0,0

0,50

5

6

GBR

BSF/56712-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, XII zonā

93

56,4

60,6

9,30

173

182

GBR

DWS/56789-

Dziļjūras haizivis

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā

467

83,1

17,8

46,70

375

422

GBR

GFB/1234-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV zonā

16

2,2

13,8

1,60

16

18

GBR

GFB/567-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII zonā

709

343,5

48,4

70,90

814

885

GBR

GFB/1012-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X, XII zonā

10

0,0

0,0

1,00

10

11

GBR

ORY/06-

Atlantijas lielgalvis

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI zonā

6

0,0

0,0

0,60

4

5

06C-

GBR

RNG/5B67-

Strupdeguna garaste

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, Vb, VI, VIII zonā

170

4,3

2,5

17,00

222

239

GBR

RNG/8X14-

Strupdeguna garaste

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X, XII, XIV zonā

18

0,0

0,0

1,80

18

20

GBR

SBR/10-

Sarkanā zobaine

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X zonā

10

0,0

0,0

1,00

10

11

IRL

ANF/07.

Jūrasvelns

VII

3 162

2 938,7

92,9

223,30

2 128

2 351

IRL

BSF/56712-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, XII zonā

122

121,3

99,4

0,70

87

88

IRL

COD/07A.

Menca

VIIa

743

608,1

81,8

74,30

790

864

IRL

DWS/12-

Dziļjūras haizivis

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, XII zonā

5

0,0

0,0

0,50

2

3

IRL

DWS/56789-

Dziļjūras haizivis

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, V, VI, VII, VIII, IX zonā

9

7,3

81,1

0,90

109

110

IRL

HAD/5BC6A.

Pikša

EK ūdeņi Vb un VIa zonā

1 105

759,4

68,7

110,50

995

1 106

IRL

HAD/6B1214

Pikša

VIb, XII, XIV

468

339,1

72,5

46,80

544

591

IRL

HER/07A/MM

Siļķe

VIIa

587

0,0

0,0

58,70

1 250

1 309

IRL

HER/6AS7BC

Siļķe

VIaS, VIIb, c

13 732

12 174,5

88,7

1 373,20

10 584

11 957

IRL

HER/7G-K.

Siļķe

VIIg, h, j, k

9 109

8 267,6

90,8

841,40

6 818

7 659

IRL

HKE/571214

Heks

VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

1 765

1 427,6

80,9

176,50

1 670

1 847

IRL

JAX/578/14

Stavrida

VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

34 297

29 133,5

84,9

3 429,70

39 646

43 076

IRL

NEP/5BC6.

Norvēģijas omārs

VI; EK ūdeņi Vb zonā

383

161,2

42,1

38,30

269

307

IRL

ORY/06-

Atlantijas lielgalvis

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VI zonā

7

0,0

0,0

0,70

4

5

06C-

IRL

ORY/1X14-

Atlantijas lielgalvis

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII, XIV zonā

6

0,0

0,0

0,60

4

5

1CX14C

IRL

PLE/07A.

Jūras zeltplekste

VIIa

507

192,9

38,0

50,70

1 209

1 260

IRL

PLE/7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf, g

59

57,6

97,6

1,40

202

203

IRL

POK/561214

Saida

VI; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

514

321,5

62,5

51,40

483

534

IRL

RNG/5B67-

Strupdeguna garaste

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, Vb, VI, VIII zonā

323

29,7

9,2

32,30

299

331

IRL

RNG/8X14-

Strupdeguna garaste

EC ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X, XII, XIV zonā

10

0,0

0,0

1,00

9

10

IRL

SAN/2A3A4.

Tūbītes

IIIa; EK ūdeņi IIa un IV zonā

148 972

0,0

14 897,20

0

14 897

IRL

WHB/1X14

Putasu

EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā

34 498

31 091,8

90,1

3 406,20

20 745

24 151

LTU

JAX/578/14

Stavrida

VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

6 437

3 466,7

53,9

643,70

0

644

LTU

SPR/3BCD-C

Brētliņa

IIIbcd (EK ūdeņi)

22 027

14 773,5

67,1

2 202,70

22 745

24 948

LTU

WHB/1X14

Putasu

EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā

9 974

9 812,0

98,4

162,00

0

162

NLD

ANF/07.

Jūrasvelns

VII

112

13,6

12,1

11,20

336

347

NLD

COD/07A.

Menca

VIIa

5

0,0

0,0

0,50

4

5

NLD

COD/7X7A34

Menca

VIIb–k, VIII, IX, X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

51

46,6

91,4

4,40

25

29

NLD

HER/6AS7BC

Siļķe

VIaS, VIIb, c

258

254,4

98,6

3,60

1 058

1 062

NLD

HER/7G-K.

Siļķe

VIIg,h,j,k

473

461,8

97,6

11,20

487

498

NLD

HKE/2AC4-C

Heks

EK ūdeņi IIa un IV zonā

47

29,9

63,6

4,70

63

68

NLD

HKE/571214

Heks

VI, VII; EK ūdeņi Vb zonā, starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

201

1

63,6

1

32,0

20,10

180

200

NLD

JAX/578/14

Stavrida

VI, VII un VIIIa, b, d, e; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

52 731

40 530,0

76,9

5 273,10

58 102

63 375

NLD

NEP/2AC4-C

Norvēģijas omārs

EK ūdeņi IIa un IV zonā

1 367

1 155,6

84,5

136,70

704

841

NLD

SOL/24.

Jūrasmēle

EK ūdeņi II un IV zonā

11 887

10 348,8

87,1

1 188,70

9 563

10 752

NLD

WHB/1X14

Putasu

EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā

88 561

79 699,6

69,9

90,1

8 791,50

32 666

41 458

POL

HER/3BC+24

Siļķe

22.–24. apakšapgabals

6 441

2 935,8

45,6

644,10

5 797

6 441

POL

SPR/3BCD-C

Brētliņa

IIIb, c, d (EK ūdeņi)

121 135

57 801,8

47,7

12 113,50

133 435

145 549

PRT

BSF/8910-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, VIII, IX, X zonā

3 876

3 466,6

89,4

387,60

3 956

4 344

PRT

BSF/C3412-

Ogļzivs

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, CECAF 34.1.2. zonā

4 285

3 086,9

72,0

428,50

4 285

4 714

PRT

DWS/10-

Dziļjūras haizivis

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X zonā

20

10,5

52,5

2,00

20

22

PRT

GFB/1012-

Diegspuru vēdzele

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, X,XII zonā

43

16,9

39,3

4,30

43

47

PRT

JAX/8C9.

Stavrida

VIIIc, IX

25 036

14 498,8

57,9

2 503,60

26 288

28 792

PRT

NEP/9/3411

Norvēģijas omārs

IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

328

267,8

81,6

32,80

311

344

PRT

SBR/09-

Sarkanā zobaine

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, IX zonā

230

187,2

81,4

23,00

230

253

SWE

BLI/03-

Zilā jūras līdaka

EK ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, III zonā

8

0,0

0,0

0,80

6

7

SWE

COD/3BC+24

Menca

22.–24. apakšapgabals (EK ūdeņi)

3 602

2 960,2

82,2

360,20

2 989

3 349

SWE

HER/30/31.

Siļķe

30.–31. apakšapgabals

16 501

3 626,1

22,0

1 650,10

15 676

17 326

SWE

HER/3BC+24

Siļķe

22.–24. apakšapgabals

8 806

7 724,6

87,7

880,60

7 926

8 807

SWE

HKE/3A/BCD

Heks

IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā

125

45,8

36,6

12,50

128

141

SWE

NEP/3A/BCD

Norvēģijas omārs

IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā

1 509

1 462,7

96,9

46,30

1 359

1 405

SWE

PLE/3BCD-C

Jūras zeltplekste

IIIb, c, d (EK ūdeņi)

192

170,5

88,8

19,20

173

192

SWE

RNG/3A/BCD

Strupdeguna garaste

IIIa un EK ūdeņi IIIb, c, d zonā

52

0,0

0,0

5,20

49

54

SWE

SOL/3A/BCD

Jūrasmēle

IIIa; EK ūdeņi IIIb, c, d zonā

46

44,3

96,3

1,70

30

32

SWE

SPR/3BCD-C

Brētliņa

IIIb, c, d (EK ūdeņi)

94 970

86 272,2

90,8

8 697,80

86 670

95 368

SWE

WHB/1X14

Putasu

EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV zonā

539

148,8

27,6

53,90

6 627

6 681

---

II PIELIKUMS

ATVILKUMI NO KVOTĀM 2008. GADAM

| Valsts kods | Sugas kods | Apgabala kods 2007 | Suga | Apgabals | Sods Regulas Nr. 847/96 5. panta 2. punkts | Pielāgotā kvota 2007. gadam | Robeža | Kopējā pielāgotā kvota 2007. gadam | Nozveja 2007. gadā, ievērojot īpašus nosacījumus | Nozveja 2007. gadā | Kopā – nozveja 2007. gadā | % | Atvilkumi | Sākotnējā kvota 2008. gadam | Pārskatītā kvota 2008. gadam | Apgabala kods 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BEL | COD | 2AC4. | Menca | IV, EK ūdeņi IIa zonā | jā | 937,00 | 0,0 | 937,00 | 0,0 | 998,60 | 998,60 | 106,6 | –61,60 | 654,00 | 592 | 2A3AX4 |
| BEL | COD | 7X7A34 | Menca | VII b–k, VIII, IX un X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | jā | 172,00 | 0,0 | 172,00 | 0,0 | 180,40 | 180,40 | 104,9 | –8,40 | 177,00 | 169 | |
| BEL | LEZ | 2AC4-C | Megrimi | EK ūdeņi IIa un IV zonā | jā | 4,00 | 0,0 | 4,00 | 0,0 | 5,60 | 5,60 | 140,0 | –1,60 | 5,00 | 3 | |
| BEL | SOL | 8AB. | Jūrasmēle | VIII a un b | jā | 393,00 | 0,0 | 393,00 | 0,0 | 396,00 | 396,00 | 100,76 | –3,00 | 52,00 | 49 | |
| DEU | ANF | 561214 | Jūrasvelni | VI; Vb zonas EK ūdeņi; starptautiskie ūdeņi XII zonā un XIV (Norvēģijas ūdeņi) | jā | 213,00 | 0,0 | 213,00 | 0,0 | 227,80 | 227,80 | 106,9 | –14,80 | 212,00 | 197 | |
| DEU | COD | 03AN. | Menca | Kategats | jā | 53,00 | 0,0 | 53,00 | 0,0 | 63,40 | 63,40 | 119,6 | –10,40 | 64,00 | 54 | |
| DEU | COD | 2AC4. | Menca | IV, EK ūdeņi IIa zonā | jā | 1 828,00 | 0,0 | 1 828,00 | 0,0 | 1 922,60 | 1 922,60 | 105,2 | –94,60 | 2 384,00 | 2 289 | 2A3AX4 |
| DEU | LEZ | 2AC4-C | Megrimi | EK ūdeņi IIa un IV zonā | jā | 4,00 | 0,0 | 4,00 | 0,0 | 12,90 | 12,90 | 322,5 | –8,90 | 4,00 | –5 | |
| DEU | LIN | 4AB-N. | Jūras līdaka | Norvēģijas ūdeņi IV zonā | jā | 33,00 | 0,0 | 33,00 | 0,0 | 34,00 | 34,00 | 103,0 | –1,00 | 21,00 | 20 | |
| DEU | HAL | 514GRN | Paltuss | Grenlande: V un XIV | jā | | | 0,00 | | 3,40 | 3,40 | 0,0 | –3,40 | 0,00 | –3 | |
| DEU | HKE | 571214 | Heks | Vb (1), VI, VII, XII, XIV | jā | | | 0,00 | | 4,00 | 4,00 | 0,0 | –4,00 | 0,00 | –4 | |
| DEU | PRA | 03A. | Ziemeļu garnele | IIIa | jā | | | 0,00 | | 0,50 | 0,50 | 0,0 | –0,50 | 0,00 | –1 | |
| DEU | SPR | 2AC4-C | Brētliņa | EK ūdeņi IIa) un IV zonā | jā | | | 0,00 | | 2,70 | 2,70 | 0,0 | –2,70 | 2 018,00 | 2 015 | |
| DNK | COD | 1N2AB. | Menca | I, II (Norvēģijas ūdeņi) | jā | | | 0,00 | | 11,00 | 11,00 | 0,0 | –11,00 | 0,00 | –11 | |
| DNK | MAC | 2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, b, d, e;Vb zonas EK ūdeņi; starptautiskie ūdeņi IIa zonā, XII un XIV | jā | | | 0,00 | | 8,00 | 8,00 | 0,0 | –8,00 | 0,00 | –8 | |
| DNK | NOP | 2A3A4. | Esmarka menca | IIIa; EK ūdeņi IIa un IV zonā | jā | | | 0,00 | | 83,00 | 83,00 | 0,0 | 83,00 | 36 466,00 | 36 383 | |
| DNK | OTH | 1N2AB. | Citi | I, II (Norvēģijas ūdeņi) | jā | | | 0,00 | | 14,70 | 14,70 | 0,0 | –14,70 | 0,00 | –15 | |
| DNK | POK | 1N2AB. | Saida | I, II (Norvēģijas ūdeņi) | jā | | | 0,00 | | 0,50 | 0,50 | 0,0 | –0,50 | 0,00 | –1 | |
| ESP | BLI | 67- | Zilā jūras līdaka | VI, VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē un jurisdikcijā) | nē | 72,00 | 0,0 | 72,00 | 0,0 | 211,00 | 211,00 | 293,1 | – 139,00 | 67,00 | –72 | |
| ESP | COD | 1/2B. | Menca | I un IIb | jā | 7 006,00 | 0,0 | 7 006,00 | 0,0 | 7 014,00 | 7 014,00 | 100,1 | –8,00 | 7 349,00 | 7 341 | |
| ESP | HAD | 1N2AB. | Pikša | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | jā | 60,00 | 0,0 | 60,00 | 0,0 | 65,00 | 65,00 | 108,3 | –5,00 | 0,00 | –5 | |
| ESP | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | jā | 50,00 | 0,0 | 50,00 | 0,0 | 53,00 | 53,00 | 106,0 | –3,00 | 0,00 | –3 | |
| ESP | SBR | 678- | Sarkanā zobaine | VI, VII un VIII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē un jurisdikcijā) | jā | 188,00 | 23,8 | 211,80 | 0,0 | 204,50 | 204,50 | 96,6 | 7,30 | 238,00 | 222 | (x) |
| (x) papildus atļautais nozvejas daudzums nedrīkst nepārsniedz 10 % no kvotas — Regulas Nr. 847/96 3. panta 3. punkts |
| EST | PLE | 3BCD-C | Jūras zeltplekste | IIIb, c, d (1) – izņemot MU3 | | | | 0,0 | | 0,80 | 0,80 | 0,0 | –0,80 | 0,00 | –1 | |
| FRA | COD | 7X7A34 | Menca | VIIb–k; VIII, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | jā | 3 736,00 | 0,0 | 3 736,00 | 0,0 | 4 079,60 | 4 079,60 | 109,2 | – 343,60 | 3 033,00 | 2 689 | |
| GBR | LEZ | 2AC4-C | Megrimi | EK ūdeņi IIa un IV zonā | jā | 1 424,00 | 0,0 | 1 424,00 | 0,0 | 1 430,40 | 1 430,40 | 100,4 | –6,40 | 1 537,00 | 1 531 | |
| GBR | NOP | 2A3A4. | Esmarka menca | IIIa; EK ūdeņi IIa un IV zonā | | | | 0,00 | | 4,30 | 4,30 | 0,0 | –4,30 | 0,00 | –4 | |
| IRL | COD | 1/2B. | Menca | I, II b | jā | 57,00 | 100,0 | 157,00 | 0,0 | 201,80 | 201,80 | 128,5 | –44,80 | 0,00 | –45 | (xx) |
| IRL | COD | 561214 | Menca | VI; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | jā | 93,00 | 0,0 | 93,00 | 0,0 | 94,20 | 94,20 | 101,3 | –1,20 | 241,00 | 240 | |
| IRL | COD | 7X7A34 | Menca | VIIb–k; VIII, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | jā | 737,00 | 0,0 | 737,00 | 0,0 | 792,00 | 792,00 | 107,5 | –55,00 | 753,00 | 698 | |
| IRL | ORY | 07- | Atlantijas lielgalvis | VII (Kopienas ūdeņi) | nē | 68,00 | 0,0 | 68,00 | 0,0 | 199,80 | 199,80 | 293,8 | – 131,80 | 29,00 | – 103 | |
| IRL | SOL | 07A. | Jūrasmēle | VIIa | jā | 111,00 | 0,0 | 111,00 | 0,0 | 115,20 | 115,20 | 103,8 | –4,20 | 90,00 | 86 | |
| (xx) visu dalībvalstu kvotas noteikto robežu izmantojusi tikai Īrija |
| NLD | HER | 1/2. | Siļķe | EK Norvēģijas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | jā | 27 651,00 | 0,0 | 27 651,00 | 0,0 | 28 125,70 | 28 125,70 | 101,7 | – 474,70 | 12 117,00 | 11 642 | |
| POL | COD | 3BC+24 | Menca | 22.–24. apakšapgabala EK ūdeņi | jā | 2 287,00 | 0,0 | 2 287,00 | 0,0 | 2 360,70 | 2 360,70 | 103,2 | –73,70 | 2 245,00 | 2 171 | |
| POL | GHL | 514GRN | Melnais paltuss | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | jā | 1 217,00 | 0,0 | 1 217,00 | 0,0 | 1 228,40 | 1 228,40 | 100,9 | –11,40 | 0,00 | –11 | |
| POL | HER | 1/2. | Siļķe | EK Norvēģijas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | jā | 3 057,00 | 0,0 | 3 057,00 | 0,0 | 3 153,50 | 3 153,50 | 103,2 | –96,50 | 1 714,00 | 1 618 | |
| POL | PRA | N3L. | Ziemeļu garnele | NAFO 3L | jā | 245,00 | 0,0 | 245,00 | 0,0 | 245,80 | 245,80 | 100,3 | –0,80 | 278,00 | 277 | |
| POL | HAD | 2AC4. | Pikša | IV; EK ūdeņi IIa zonā | | | | 0,00 | | 1,40 | 1,40 | 0,0 | –1,40 | 0,00 | –1 | |
| PRT | ALF | 3X14- | Beriksa | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē un jurisdikcijā) | nē | 214,00 | 0,0 | 214,00 | 0,0 | 224,40 | 224,40 | 104,9 | –10,40 | 214,00 | 204 | |
| PRT | ANF | 8C3411 | Jūrasvelni | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1. (EK ūdeņi) | jā | 375,00 | 0,0 | 375,00 | 0,0 | 392,20 | 392,20 | 104,6 | –17,20 | 324,00 | 307 | |
| PRT | COD | 1/2B. | Menca | I un IIb | jā | 1 479,00 | 0,0 | 1 479,00 | 0,0 | 1 490,30 | 1 490,30 | 100,8 | –11,30 | 1 552,00 | 1 541 | |
| PRT | DWS | 56789- | Dziļjūras haizivis | V, VI, VII, VIII, IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē un jurisdikcijā) | nē | 483,00 | 0,0 | 483,00 | 0,0 | 505,50 | 505,50 | 104,7 | –22,50 | 254,00 | 232 | |
| PRT | HKE | 8C3411 | Heks | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1. (EK ūdeņi) | jā | 1 990,00 | 0,0 | 1 990,00 | 0,0 | 2 054,30 | 2 054,30 | 103,2 | –64,30 | 2 104,00 | 2 040 | |
| PRT | COD | 7X7A34 | Menca | VIIb, c, d, e, f, g, h, j, k, VIII, IX, X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | | | | 0,00 | | 4,70 | 4,70 | 0,0 | –4,70 | 0,00 | –5 | |
| PRT | GHL | 2A-C46 | Melnais paltuss | IIa (EK ūdeņi), IV, VI (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) | | | | 0,00 | | 17,70 | 17,70 | 0,0 | –17,70 | 0,00 | –18 | |
| PRT | HAD | 1N2AB. | Pikša | I, II (Norvēģijas ūdeņi) | | | | 0,00 | | 369,20 | 369,20 | 0,0 | – 369,20 | 0,00 | – 369 | |
| PRT | POK | 1N2AB. | Saida | I, II (Norvēģijas ūdeņi) | | | | 0,00 | | 391,40 | 391,40 | 0,0 | – 391,40 | 0,00 | – 391 | |

Valsts kods

Sugas kods

Apgabala kods 2007

Suga

Apgabals

Sods Regulas Nr. 847/96 5. panta 2. punkts

Pielāgotā kvota 2007. gadam

Robeža

Kopējā pielāgotā kvota 2007. gadam

Nozveja 2007. gadā, ievērojot īpašus nosacījumus

Nozveja 2007. gadā

Kopā – nozveja 2007. gadā

%

Atvilkumi

Sākotnējā kvota 2008. gadam

Pārskatītā kvota 2008. gadam

Apgabala kods 2008

BEL

COD

2AC4.

Menca

IV, EK ūdeņi IIa zonā

jā

937,00

0,0

937,00

0,0

998,60

998,60

106,6

–61,60

654,00

592

2A3AX4

BEL

COD

7X7A34

Menca

VII b–k, VIII, IX un X, EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

jā

172,00

0,0

172,00

0,0

180,40

180,40

104,9

–8,40

177,00

169

BEL

LEZ

2AC4-C

Megrimi

EK ūdeņi IIa un IV zonā

jā

4,00

0,0

4,00

0,0

5,60

5,60

140,0

–1,60

5,00

3

BEL

SOL

8AB.

Jūrasmēle

VIII a un b

jā

393,00

0,0

393,00

0,0

396,00

396,00

100,76

–3,00

52,00

49

DEU

ANF

561214

Jūrasvelni

VI; Vb zonas EK ūdeņi; starptautiskie ūdeņi XII zonā un XIV (Norvēģijas ūdeņi)

jā

213,00

0,0

213,00

0,0

227,80

227,80

106,9

–14,80

212,00

197

DEU

COD

03AN.

Menca

Kategats

jā

53,00

0,0

53,00

0,0

63,40

63,40

119,6

–10,40

64,00

54

DEU

COD

2AC4.

Menca

IV, EK ūdeņi IIa zonā

jā

1 828,00

0,0

1 828,00

0,0

1 922,60

1 922,60

105,2

–94,60

2 384,00

2 289

2A3AX4

DEU

LEZ

2AC4-C

Megrimi

EK ūdeņi IIa un IV zonā

jā

4,00

0,0

4,00

0,0

12,90

12,90

322,5

–8,90

4,00

–5

DEU

LIN

4AB-N.

Jūras līdaka

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

jā

33,00

0,0

33,00

0,0

34,00

34,00

103,0

–1,00

21,00

20

DEU

HAL

514GRN

Paltuss

Grenlande: V un XIV

jā

0,00

3,40

3,40

0,0

–3,40

0,00

–3

DEU

HKE

571214

Heks

Vb (1), VI, VII, XII, XIV

jā

0,00

4,00

4,00

0,0

–4,00

0,00

–4

DEU

PRA

03A.

Ziemeļu garnele

IIIa

jā

0,00

0,50

0,50

0,0

–0,50

0,00

–1

DEU

SPR

2AC4-C

Brētliņa

EK ūdeņi IIa) un IV zonā

jā

0,00

2,70

2,70

0,0

–2,70

2 018,00

2 015

DNK

COD

1N2AB.

Menca

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

jā

0,00

11,00

11,00

0,0

–11,00

0,00

–11

DNK

MAC

2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, b, d, e;Vb zonas EK ūdeņi; starptautiskie ūdeņi IIa zonā, XII un XIV

jā

0,00

8,00

8,00

0,0

–8,00

0,00

–8

DNK

NOP

2A3A4.

Esmarka menca

IIIa; EK ūdeņi IIa un IV zonā

jā

0,00

83,00

83,00

0,0

83,00

36 466,00

36 383

DNK

OTH

1N2AB.

Citi

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

jā

0,00

14,70

14,70

0,0

–14,70

0,00

–15

DNK

POK

1N2AB.

Saida

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

jā

0,00

0,50

0,50

0,0

–0,50

0,00

–1

ESP

BLI

67-

Zilā jūras līdaka

VI, VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē un jurisdikcijā)

nē

72,00

0,0

72,00

0,0

211,00

211,00

293,1

– 139,00

67,00

–72

ESP

COD

1/2B.

Menca

I un IIb

jā

7 006,00

0,0

7 006,00

0,0

7 014,00

7 014,00

100,1

–8,00

7 349,00

7 341

ESP

HAD

1N2AB.

Pikša

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

jā

60,00

0,0

60,00

0,0

65,00

65,00

108,3

–5,00

0,00

–5

ESP

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

jā

50,00

0,0

50,00

0,0

53,00

53,00

106,0

–3,00

0,00

–3

ESP

SBR

678-

Sarkanā zobaine

VI, VII un VIII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē un jurisdikcijā)

jā

188,00

23,8

211,80

0,0

204,50

204,50

96,6

7,30

238,00

222

(x)

(x) papildus atļautais nozvejas daudzums nedrīkst nepārsniedz 10 % no kvotas — Regulas Nr. 847/96 3. panta 3. punkts

EST

PLE

3BCD-C

Jūras zeltplekste

IIIb, c, d (1) – izņemot MU3

0,0

0,80

0,80

0,0

–0,80

0,00

–1

FRA

COD

7X7A34

Menca

VIIb–k; VIII, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

jā

3 736,00

0,0

3 736,00

0,0

4 079,60

4 079,60

109,2

– 343,60

3 033,00

2 689

GBR

LEZ

2AC4-C

Megrimi

EK ūdeņi IIa un IV zonā

jā

1 424,00

0,0

1 424,00

0,0

1 430,40

1 430,40

100,4

–6,40

1 537,00

1 531

GBR

NOP

2A3A4.

Esmarka menca

IIIa; EK ūdeņi IIa un IV zonā

0,00

4,30

4,30

0,0

–4,30

0,00

–4

IRL

COD

1/2B.

Menca

I, II b

jā

57,00

100,0

157,00

0,0

201,80

201,80

128,5

–44,80

0,00

–45

(xx)

IRL

COD

561214

Menca

VI; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

jā

93,00

0,0

93,00

0,0

94,20

94,20

101,3

–1,20

241,00

240

IRL

COD

7X7A34

Menca

VIIb–k; VIII, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

jā

737,00

0,0

737,00

0,0

792,00

792,00

107,5

–55,00

753,00

698

IRL

ORY

07-

Atlantijas lielgalvis

VII (Kopienas ūdeņi)

nē

68,00

0,0

68,00

0,0

199,80

199,80

293,8

– 131,80

29,00

– 103

IRL

SOL

07A.

Jūrasmēle

VIIa

jā

111,00

0,0

111,00

0,0

115,20

115,20

103,8

–4,20

90,00

86

(xx) visu dalībvalstu kvotas noteikto robežu izmantojusi tikai Īrija

NLD

HER

1/2.

Siļķe

EK Norvēģijas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

jā

27 651,00

0,0

27 651,00

0,0

28 125,70

28 125,70

101,7

– 474,70

12 117,00

11 642

POL

COD

3BC+24

Menca

22.–24. apakšapgabala EK ūdeņi

jā

2 287,00

0,0

2 287,00

0,0

2 360,70

2 360,70

103,2

–73,70

2 245,00

2 171

POL

GHL

514GRN

Melnais paltuss

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

jā

1 217,00

0,0

1 217,00

0,0

1 228,40

1 228,40

100,9

–11,40

0,00

–11

POL

HER

1/2.

Siļķe

EK Norvēģijas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

jā

3 057,00

0,0

3 057,00

0,0

3 153,50

3 153,50

103,2

–96,50

1 714,00

1 618

POL

PRA

N3L.

Ziemeļu garnele

NAFO 3L

jā

245,00

0,0

245,00

0,0

245,80

245,80

100,3

–0,80

278,00

277

POL

HAD

2AC4.

Pikša

IV; EK ūdeņi IIa zonā

0,00

1,40

1,40

0,0

–1,40

0,00

–1

PRT

ALF

3X14-

Beriksa

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē un jurisdikcijā)

nē

214,00

0,0

214,00

0,0

224,40

224,40

104,9

–10,40

214,00

204

PRT

ANF

8C3411

Jūrasvelni

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1. (EK ūdeņi)

jā

375,00

0,0

375,00

0,0

392,20

392,20

104,6

–17,20

324,00

307

PRT

COD

1/2B.

Menca

I un IIb

jā

1 479,00

0,0

1 479,00

0,0

1 490,30

1 490,30

100,8

–11,30

1 552,00

1 541

PRT

DWS

56789-

Dziļjūras haizivis

V, VI, VII, VIII, IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē un jurisdikcijā)

nē

483,00

0,0

483,00

0,0

505,50

505,50

104,7

–22,50

254,00

232

PRT

HKE

8C3411

Heks

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1. (EK ūdeņi)

jā

1 990,00

0,0

1 990,00

0,0

2 054,30

2 054,30

103,2

–64,30

2 104,00

2 040

PRT

COD

7X7A34

Menca

VIIb, c, d, e, f, g, h, j, k, VIII, IX, X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

0,00

4,70

4,70

0,0

–4,70

0,00

–5

PRT

GHL

2A-C46

Melnais paltuss

IIa (EK ūdeņi), IV, VI (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

0,00

17,70

17,70

0,0

–17,70

0,00

–18

PRT

HAD

1N2AB.

Pikša

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

0,00

369,20

369,20

0,0

– 369,20

0,00

– 369

PRT

POK

1N2AB.

Saida

I, II (Norvēģijas ūdeņi)

0,00

391,40

391,40

0,0

– 391,40

0,00

– 391

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/43

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 542/2008

(2008. gada 16. jūnijs),

ar kuru groza Padomes Regulas (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos, I un II pielikumu attiecībā uz ciflutrīnu un lektīnu, kas iegūts no sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (1), un jo īpaši tās 2. un 3. pantu,

ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumu, ko sagatavojusi Veterināro zāļu komiteja,

tā kā:

| (1) | Visas farmakoloģiski aktīvās vielas, kuras Kopienā izmanto veterinārajās zālēs, kas paredzētas produktīvajiem dzīvniekiem, jānovērtē saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Visas farmakoloģiski aktīvās vielas, kuras Kopienā izmanto veterinārajās zālēs, kas paredzētas produktīvajiem dzīvniekiem, jānovērtē saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90.

| (2) | Viela ciflutrīns pašlaik ir iekļauta Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I pielikumā attiecībā uz liellopu muskuļiem, taukiem, aknām un nierēm un attiecībā uz liellopu pienu ar nosacījumu, ka piena gadījumā jāievēro arī citi noteikumi Padomes 1994. gada 23. jūnija Direktīvā 94/29/EK, ar ko groza pielikumus Direktīvām 86/362/EEK un 86/363/EEK attiecībā uz pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem (2). Saskaņā ar pieprasījumu par to, ka I pielikumā jāpaplašina ieraksts par ciflutrīnu liellopiem, attiecinot to uz visiem atgremotājiem, Veterināro zāļu komiteja (turpmāk “VZK”), pārskatījusi vielai ciflutrīnam iepriekš noteiktos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (turpmāk “MPAD”), secināja, ka liellopiem spēkā esošos MPAD nevar attiecināt uz visiem atgremotājiem, jo nav pieejami dati par aitām. VZK secināja, ka paplašināšana ir iespējama vienīgi attiecībā uz kazām. Tādēļ uzskata, ka ir atbilstīgi paplašināt ierakstu par ciflutrīnu Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I pielikumā, attiecinot to uz kazu muskuļiem, taukiem, aknām, nierēm un pienu un piemērojot liellopu muskuļiem, taukiem, aknām, nierēm un pienam spēkā esošos MPAD, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti citi Direktīvas 94/29/EK noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Viela ciflutrīns pašlaik ir iekļauta Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I pielikumā attiecībā uz liellopu muskuļiem, taukiem, aknām un nierēm un attiecībā uz liellopu pienu ar nosacījumu, ka piena gadījumā jāievēro arī citi noteikumi Padomes 1994. gada 23. jūnija Direktīvā 94/29/EK, ar ko groza pielikumus Direktīvām 86/362/EEK un 86/363/EEK attiecībā uz pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem (2). Saskaņā ar pieprasījumu par to, ka I pielikumā jāpaplašina ieraksts par ciflutrīnu liellopiem, attiecinot to uz visiem atgremotājiem, Veterināro zāļu komiteja (turpmāk “VZK”), pārskatījusi vielai ciflutrīnam iepriekš noteiktos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (turpmāk “MPAD”), secināja, ka liellopiem spēkā esošos MPAD nevar attiecināt uz visiem atgremotājiem, jo nav pieejami dati par aitām. VZK secināja, ka paplašināšana ir iespējama vienīgi attiecībā uz kazām. Tādēļ uzskata, ka ir atbilstīgi paplašināt ierakstu par ciflutrīnu Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I pielikumā, attiecinot to uz kazu muskuļiem, taukiem, aknām, nierēm un pienu un piemērojot liellopu muskuļiem, taukiem, aknām, nierēm un pienam spēkā esošos MPAD, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti citi Direktīvas 94/29/EK noteikumi.

| (3) | No sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris) iegūts lektīns pašlaik nav iekļauts Regulas (EEK) Nr. 2377/90 pielikumos. Pārbaudot pieprasījumu par MPAD noteikšanu no sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris) iegūtam lektīnam attiecībā uz cūkām, VZK secināja, ka lektīnam, kas iegūts no sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris), nav nepieciešams noteikt MPAD, un ieteica šo vielu iekļaut II pielikumā, attiecinot uz cūkām un vienīgi perorālai lietošanai. Tādēļ šī viela vienīgi perorālai lietošanai ir jāiekļauj Regulas (EEK) Nr. 2377/90 II pielikumā attiecībā uz cūkām. |
| --- | --- |

(3)

No sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris) iegūts lektīns pašlaik nav iekļauts Regulas (EEK) Nr. 2377/90 pielikumos. Pārbaudot pieprasījumu par MPAD noteikšanu no sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris) iegūtam lektīnam attiecībā uz cūkām, VZK secināja, ka lektīnam, kas iegūts no sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris), nav nepieciešams noteikt MPAD, un ieteica šo vielu iekļaut II pielikumā, attiecinot uz cūkām un vienīgi perorālai lietošanai. Tādēļ šī viela vienīgi perorālai lietošanai ir jāiekļauj Regulas (EEK) Nr. 2377/90 II pielikumā attiecībā uz cūkām.

| (4) | Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Regula (EEK) Nr. 2377/90. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Regula (EEK) Nr. 2377/90.

| (5) | Līdz šīs regulas piemērošanai ir jāatvēl pietiekams laikposms, lai dalībvalstis, ņemot vērā šīs regulas noteikumus, varētu veikt pielāgojumus, kas saistībā ar šo regulu var būt vajadzīgi attiecīgo veterināro zāļu tirdzniecības atļaujās, kuras piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (3). |
| --- | --- |

(5)

Līdz šīs regulas piemērošanai ir jāatvēl pietiekams laikposms, lai dalībvalstis, ņemot vērā šīs regulas noteikumus, varētu veikt pielāgojumus, kas saistībā ar šo regulu var būt vajadzīgi attiecīgo veterināro zāļu tirdzniecības atļaujās, kuras piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (3).

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 16. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 203/2008 (OV L 60, 5.3.2008., 18. lpp.).

1

(2)  OV L 189, 23.7.1994., 67. lpp.

2

(3)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/28/EK (OV L 136, 30.4.2004., 58. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| A. | Regulas I pielikuma (To farmakoloģiski aktīvo vielu saraksts, kurām ir noteikti maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi) 2.2.3. punktā ierakstu par ciflutrīnu aizstāj ar šādu ierakstu:
  2.2.3.   Piretroīdi










  Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-as) | Marķieratliekas | Dzīvnieku suga | Maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums | Mērķaudi | Citi noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Ciflutrīns | Ciflutrīns (izomēru summa) | Liellopi, kazas | 10 μg/kg | Muskuļi | |
| 50 μg/kg | Tauki |
| 10 μg/kg | Aknas |
| 10 μg/kg | Nieres |
| 20 μg/kg | Piens | Jāievēro citi Direktīvas 94/29/EK noteikumi” |

A.

Regulas I pielikuma (To farmakoloģiski aktīvo vielu saraksts, kurām ir noteikti maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi) 2.2.3. punktā ierakstu par ciflutrīnu aizstāj ar šādu ierakstu:

2.2.3.   Piretroīdi

Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-as)

Marķieratliekas

Dzīvnieku suga

Maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums

Mērķaudi

Citi noteikumi

“Ciflutrīns

Ciflutrīns (izomēru summa)

Liellopi, kazas

10 μg/kg

Muskuļi

50 μg/kg

Tauki

10 μg/kg

Aknas

10 μg/kg

Nieres

20 μg/kg

Piens

Jāievēro citi Direktīvas 94/29/EK noteikumi”

| B. | Regulas II pielikuma (To farmakoloģiski aktīvo vielu saraksts, uz kurām neattiecas maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi) 6. punktā iekļauj šādu vielu:
  6.   Augu izcelsmes vielas







  Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-as) | Dzīvnieku suga | Citi noteikumi |
| --- | --- | --- | --- |
| “No sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris) iegūts lektīns | Cūkas | Vienīgi perorālai lietošanai” |

B.

Regulas II pielikuma (To farmakoloģiski aktīvo vielu saraksts, uz kurām neattiecas maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi) 6. punktā iekļauj šādu vielu:

6.   Augu izcelsmes vielas

Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-as)

Dzīvnieku suga

Citi noteikumi

“No sarkanajām kāršu pupiņām (Phaseolus vulgaris) iegūts lektīns

Cūkas

Vienīgi perorālai lietošanai”

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/46

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 543/2008

(2008. gada 16. jūnijs)

par kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO” regula) (1), un jo īpaši tās 121. panta e) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 no 2008. gada 1. jūlija atceļ Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1906/90 par dažiem standartiem attiecībā uz mājputnu gaļu (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 no 2008. gada 1. jūlija atceļ Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1906/90 par dažiem standartiem attiecībā uz mājputnu gaļu (2).

| (2) | Vairāki Regulā (EEK) Nr. 1906/90 paredzēti noteikumi un prasības Regulā (EK) Nr. 1234/2007 nav iestrādātas. |
| --- | --- |

(2)

Vairāki Regulā (EEK) Nr. 1906/90 paredzēti noteikumi un prasības Regulā (EK) Nr. 1234/2007 nav iestrādātas.

| (3) | Tāpēc vairāki noteikumi un attiecīgā gadījumā prasības ir jāpieņem ar regulu, kura paredz kārtību, kādā piemērojama Regula (EK) Nr. 1234/2007, lai tādējādi nodrošinātu tirgus kopīgās organizācijas nepārtrauktību un pareizu darbību, un jo īpaši tirdzniecības standartus. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc vairāki noteikumi un attiecīgā gadījumā prasības ir jāpieņem ar regulu, kura paredz kārtību, kādā piemērojama Regula (EK) Nr. 1234/2007, lai tādējādi nodrošinātu tirgus kopīgās organizācijas nepārtrauktību un pareizu darbību, un jo īpaši tirdzniecības standartus.

| (4) | Regula (EK) Nr. 1234/2007 ieviesa noteiktus mājputnu tirdzniecības standartus, kuru piemērošana prasa noteikumu pieņemšanu it īpaši attiecībā uz to mājputnu liemeņu, to daļu un subproduktu sarakstu, uz kuriem attiecas minētā regula, attiecībā uz klasifikāciju pēc uzbūves, izskata un svara, attiecībā uz noformējumu, tā nosaukuma norādīšanu, ar kādu minētie produkti ir jāpārdod, neobligātajiem norādījumiem par saldēšanas paņēmieniem un turēšanas veidu, noteikta veida putnu gaļas uzglabāšanas un transportēšanas nosacījumiem un šo noteikumu uzraudzību, lai nodrošinātu vienādu to piemērošanu visā Kopienā. Ir jāatceļ un ar jaunu regulu jāaizstāj Komisijas Regula (EEK) Nr. 1538/91 (3), ar ko nosaka kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EEK) Nr. 1906/90. |
| --- | --- |

(4)

Regula (EK) Nr. 1234/2007 ieviesa noteiktus mājputnu tirdzniecības standartus, kuru piemērošana prasa noteikumu pieņemšanu it īpaši attiecībā uz to mājputnu liemeņu, to daļu un subproduktu sarakstu, uz kuriem attiecas minētā regula, attiecībā uz klasifikāciju pēc uzbūves, izskata un svara, attiecībā uz noformējumu, tā nosaukuma norādīšanu, ar kādu minētie produkti ir jāpārdod, neobligātajiem norādījumiem par saldēšanas paņēmieniem un turēšanas veidu, noteikta veida putnu gaļas uzglabāšanas un transportēšanas nosacījumiem un šo noteikumu uzraudzību, lai nodrošinātu vienādu to piemērošanu visā Kopienā. Ir jāatceļ un ar jaunu regulu jāaizstāj Komisijas Regula (EEK) Nr. 1538/91 (3), ar ko nosaka kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EEK) Nr. 1906/90.

| (5) | Lai atbilstoši uzbūvei un izskatam paredzētu mājputnu tirdzniecību dažādās kategorijās, attiecībā uz mājputnu liemeņiem jāformulē definīcijas, kas attiecas uz sugām, vecumu un pasniegšanas veidu, un attiecībā uz izcirtņiem – definīcijas par anatomisko uzbūvi un saturu. Attiecībā uz produktu, kas ir pazīstams kā foie gras, tā augstās vērtības un no tās izrietošo viltošanas draudu dēļ jānosaka īpaši precīzs tirdzniecības standartu minimums. |
| --- | --- |

(5)

Lai atbilstoši uzbūvei un izskatam paredzētu mājputnu tirdzniecību dažādās kategorijās, attiecībā uz mājputnu liemeņiem jāformulē definīcijas, kas attiecas uz sugām, vecumu un pasniegšanas veidu, un attiecībā uz izcirtņiem – definīcijas par anatomisko uzbūvi un saturu. Attiecībā uz produktu, kas ir pazīstams kā foie gras, tā augstās vērtības un no tās izrietošo viltošanas draudu dēļ jānosaka īpaši precīzs tirdzniecības standartu minimums.

| (6) | Nav nepieciešams šo standartu piemērot noteiktiem produktiem un noformējumiem, kam ir vietēja vai citādi ierobežota nozīme. Tomēr nosaukumi, ar kādiem pārdod šos produktus, nedrīkstētu būtiski maldināt patērētāju tiktāl, ka viņš sajauc šos produktus ar produktiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi. Līdzīgā veidā šie noteikumi būtu jāattiecina arī uz šādu produktu nosaukumu apzīmēšanai lietotiem aprakstošiem apzīmējumiem. |
| --- | --- |

(6)

Nav nepieciešams šo standartu piemērot noteiktiem produktiem un noformējumiem, kam ir vietēja vai citādi ierobežota nozīme. Tomēr nosaukumi, ar kādiem pārdod šos produktus, nedrīkstētu būtiski maldināt patērētāju tiktāl, ka viņš sajauc šos produktus ar produktiem, uz kuriem attiecas šie noteikumi. Līdzīgā veidā šie noteikumi būtu jāattiecina arī uz šādu produktu nosaukumu apzīmēšanai lietotiem aprakstošiem apzīmējumiem.

| (7) | Šīs regulas vienādai piemērošanai mājputnu gaļas nozarē būtu jādefinē termini “tirdzniecība” un “partija”. |
| --- | --- |

(7)

Šīs regulas vienādai piemērošanai mājputnu gaļas nozarē būtu jādefinē termini “tirdzniecība” un “partija”.

| (8) | Augstas kvalitātes saglabāšanā izšķiroša nozīme ir uzglabāšanas un apstrādes temperatūrai. Tāpēc ir pareizi noteikt minimālo saldētu putnu gaļas produktu uzglabāšanas temperatūru. |
| --- | --- |

(8)

Augstas kvalitātes saglabāšanā izšķiroša nozīme ir uzglabāšanas un apstrādes temperatūrai. Tāpēc ir pareizi noteikt minimālo saldētu putnu gaļas produktu uzglabāšanas temperatūru.

| (9) | Šīs regulas noteikumi, un it īpaši tie noteikumi, kas attiecas uz uzraudzību un ieviešanu, vienādi būtu jāpiemēro visā Kopienā. Šā iemesla dēļ pieņemtajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem arī būtu jābūt vienādiem. Tādēļ jāparedz kopīgi pasākumi attiecībā uz pārbaudes procedūrām un pieļaujamām atkāpēm. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas noteikumi, un it īpaši tie noteikumi, kas attiecas uz uzraudzību un ieviešanu, vienādi būtu jāpiemēro visā Kopienā. Šā iemesla dēļ pieņemtajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem arī būtu jābūt vienādiem. Tādēļ jāparedz kopīgi pasākumi attiecībā uz pārbaudes procedūrām un pieļaujamām atkāpēm.

| (10) | Lai sagādātu patērētājam pietiekamu, nepārprotamu un objektīvu informāciju par šādiem tirdzniecībai piedāvātiem produktiem un lai visā Kopienā garantētu brīvu preču apriti, ir jānodrošina, ka putnu gaļas tirgus standartos, cik tas ir iespējams, tiek ņemti vērā noteikumi, kas paredzēti Padomes 1976. gada 20. janvāra Direktīvā 76/211/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc svara vai tilpuma (4). |
| --- | --- |

(10)

Lai sagādātu patērētājam pietiekamu, nepārprotamu un objektīvu informāciju par šādiem tirdzniecībai piedāvātiem produktiem un lai visā Kopienā garantētu brīvu preču apriti, ir jānodrošina, ka putnu gaļas tirgus standartos, cik tas ir iespējams, tiek ņemti vērā noteikumi, kas paredzēti Padomes 1976. gada 20. janvāra Direktīvā 76/211/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc svara vai tilpuma (4).

| (11) | Etiķetēs neobligāti lietojamu norāžu skaitā ir norādes par dzesēšanas paņēmienu un īpašiem saimniecības veidiem. Šāda lietošana patērētāju aizsardzības interesēs būtu jānosaka ar precīzi definētiem kritērijiem gan attiecībā uz saimniecības apstākļiem, gan kvantitatīvajiem rādītājiem, nosakot tādus kritērijus kā kaušanas vecums vai nobarošanas laika ilgums, un noteiktu barības produktu sastāvdaļu saturu. |
| --- | --- |

(11)

Etiķetēs neobligāti lietojamu norāžu skaitā ir norādes par dzesēšanas paņēmienu un īpašiem saimniecības veidiem. Šāda lietošana patērētāju aizsardzības interesēs būtu jānosaka ar precīzi definētiem kritērijiem gan attiecībā uz saimniecības apstākļiem, gan kvantitatīvajiem rādītājiem, nosakot tādus kritērijus kā kaušanas vecums vai nobarošanas laika ilgums, un noteiktu barības produktu sastāvdaļu saturu.

| (12) | Ja uz tādu pīļu un zosu gaļas etiķetes, kas turētas foie gras ražošanai, ir norādīts “audzēts brīvās turēšanas apstākļos”, tad uz etiķetes jāsniedz patērētājam norāde arī par pirmo apstākli, lai nodrošinātu pilnīgu informāciju par produkta īpašībām. |
| --- | --- |

(12)

Ja uz tādu pīļu un zosu gaļas etiķetes, kas turētas foie gras ražošanai, ir norādīts “audzēts brīvās turēšanas apstākļos”, tad uz etiķetes jāsniedz patērētājam norāde arī par pirmo apstākli, lai nodrošinātu pilnīgu informāciju par produkta īpašībām.

| (13) | Komisijai ir jāveic pastāvīga uzraudzība par atbilstību Kopienas tiesībām, ieskaitot tirdzniecības standartus, it īpaši attiecībā uz visiem valsts pasākumiem, kas paredzēti, pildot šos noteikumus. Vajadzētu izstrādāt arī īpašus noteikumus to uzņēmumu reģistrācijai un regulārai pārbaudei, kuriem ir atļauts lietot nosaukumus, norādot uz īpašu saimniecības veidu. Šādiem uzņēmumiem tādēļ būtu jāveic regulāra un rūpīga uzskaite. |
| --- | --- |

(13)

Komisijai ir jāveic pastāvīga uzraudzība par atbilstību Kopienas tiesībām, ieskaitot tirdzniecības standartus, it īpaši attiecībā uz visiem valsts pasākumiem, kas paredzēti, pildot šos noteikumus. Vajadzētu izstrādāt arī īpašus noteikumus to uzņēmumu reģistrācijai un regulārai pārbaudei, kuriem ir atļauts lietot nosaukumus, norādot uz īpašu saimniecības veidu. Šādiem uzņēmumiem tādēļ būtu jāveic regulāra un rūpīga uzskaite.

| (14) | Ņemot vērā šādu pārbaužu īpatnības, attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jābūt iespējai deleģēt atbildību par tām atbilstoši kvalificētai neatkarīgai iestādei, kurai ir attiecīga licence, līdztekus kontrolei un pienācīgiem piesardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā šādu pārbaužu īpatnības, attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jābūt iespējai deleģēt atbildību par tām atbilstoši kvalificētai neatkarīgai iestādei, kurai ir attiecīga licence, līdztekus kontrolei un pienācīgiem piesardzības pasākumiem.

| (15) | Trešo valstu uzņēmumi var vēlēties izmantot neobligātās norādes par dzesēšanas paņēmieniem un turēšanas veidu. Jāizstrādā noteikumi, lai viņi varētu tā rīkoties, ja vien Komisijas sastādītā sarakstā esoša attiecīgās trešās valsts kompetentā iestāde veic atbilstošu sertifikāciju. |
| --- | --- |

(15)

Trešo valstu uzņēmumi var vēlēties izmantot neobligātās norādes par dzesēšanas paņēmieniem un turēšanas veidu. Jāizstrādā noteikumi, lai viņi varētu tā rīkoties, ja vien Komisijas sastādītā sarakstā esoša attiecīgās trešās valsts kompetentā iestāde veic atbilstošu sertifikāciju.

| (16) | Ņemot vērā ekonomiskos un tehnoloģijas sasniegumus gan mājputnu gaļas sagatavošanā, gan pārbaudēs un ņemot vērā, ka ūdens saturs ir īpaši nozīmīgs, pārdodot saldēto vai ātrsaldēto mājputnu gaļu, jānosaka maksimālais saldētās vai ātrsaldētās mājputnu gaļas ūdens saturs un jādefinē uzraudzības sistēma gan kautuvēs, gan visos tirdzniecības posmos, nepārkāpjot produktu brīvas apgrozības principu vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā ekonomiskos un tehnoloģijas sasniegumus gan mājputnu gaļas sagatavošanā, gan pārbaudēs un ņemot vērā, ka ūdens saturs ir īpaši nozīmīgs, pārdodot saldēto vai ātrsaldēto mājputnu gaļu, jānosaka maksimālais saldētās vai ātrsaldētās mājputnu gaļas ūdens saturs un jādefinē uzraudzības sistēma gan kautuvēs, gan visos tirdzniecības posmos, nepārkāpjot produktu brīvas apgrozības principu vienotajā tirgū.

| (17) | Ūdens absorbcija ražošanas uzņēmumā jāpārbauda un jāizveido ticamas metodes, lai noteiktu saldētu vai ātrsaldētu mājputnu liemeņu gatavošanas laikā pievienotā ūdens saturu, nenošķirot fizioloģisko šķidrumu un cita veida ūdeni, kas radies mājputnu gatavošanas laikā, ņemot vērā, ka šāda nošķiršana radītu praktiskas grūtības. |
| --- | --- |

(17)

Ūdens absorbcija ražošanas uzņēmumā jāpārbauda un jāizveido ticamas metodes, lai noteiktu saldētu vai ātrsaldētu mājputnu liemeņu gatavošanas laikā pievienotā ūdens saturu, nenošķirot fizioloģisko šķidrumu un cita veida ūdeni, kas radies mājputnu gatavošanas laikā, ņemot vērā, ka šāda nošķiršana radītu praktiskas grūtības.

| (18) | Neatbilstošas saldētas vai ātrsaldētas mājputnu gaļas tirdzniecība bez piemērotas norādes uz iepakojuma ir jāaizliedz. Tādēļ ir jāparedz noteikumi, kā praktiski izdarāmas norādes, ar kurām jāmarķē atsevišķie un lielapjoma iepakojumi atkarībā no to galamērķa, lai vienkāršotu pārbaudes un nodrošinātu, ka tie netiek izmantoti citādi kā vien paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

(18)

Neatbilstošas saldētas vai ātrsaldētas mājputnu gaļas tirdzniecība bez piemērotas norādes uz iepakojuma ir jāaizliedz. Tādēļ ir jāparedz noteikumi, kā praktiski izdarāmas norādes, ar kurām jāmarķē atsevišķie un lielapjoma iepakojumi atkarībā no to galamērķa, lai vienkāršotu pārbaudes un nodrošinātu, ka tie netiek izmantoti citādi kā vien paredzētajam mērķim.

| (19) | Ir jāparedz darbība, kas jāveic, ja pārbaudē atklāj pārkāpumu sūtījumā, kura produkti neatbilst šīs regulas prasībām. Jāizveido procedūra, kā risināt strīdus, kas varētu rasties saistībā ar sūtījumiem Kopienas iekšienē. |
| --- | --- |

(19)

Ir jāparedz darbība, kas jāveic, ja pārbaudē atklāj pārkāpumu sūtījumā, kura produkti neatbilst šīs regulas prasībām. Jāizveido procedūra, kā risināt strīdus, kas varētu rasties saistībā ar sūtījumiem Kopienas iekšienē.

| (20) | Strīda gadījumā Komisijai jāspēj veikt darbības uz vietas un veikt situācijai atbilstošus pasākumus. |
| --- | --- |

(20)

Strīda gadījumā Komisijai jāspēj veikt darbības uz vietas un veikt situācijai atbilstošus pasākumus.

| (21) | Priekšnosacījums prasību saskaņošanai attiecībā uz ūdens saturu ir Kopienas un valstu references laboratoriju statusa piešķiršana. |
| --- | --- |

(21)

Priekšnosacījums prasību saskaņošanai attiecībā uz ūdens saturu ir Kopienas un valstu references laboratoriju statusa piešķiršana.

| (22) | Ir jāparedz Kopienas finansiālā atbildība. |
| --- | --- |

(22)

Ir jāparedz Kopienas finansiālā atbildība.

| (23) | Starp Kopienu un Kopienas references laboratoriju ir jānoslēdz līgums par nosacījumiem, kas regulē finansiālā atbalsta izmaksu. |
| --- | --- |

(23)

Starp Kopienu un Kopienas references laboratoriju ir jānoslēdz līgums par nosacījumiem, kas regulē finansiālā atbalsta izmaksu.

| (24) | Ir jāparedz, ka dalībvalstis apstiprina kārtību, kā praktiski izdarāma saldētās un ātrsaldētās mājputnu gaļas ūdens satura noteikšana. Lai nodrošinātu šīs regulas vienādu piemērošanu, ir jāparedz prasība, ka dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par minētajām metodēm. |
| --- | --- |

(24)

Ir jāparedz, ka dalībvalstis apstiprina kārtību, kā praktiski izdarāma saldētās un ātrsaldētās mājputnu gaļas ūdens satura noteikšana. Lai nodrošinātu šīs regulas vienādu piemērošanu, ir jāparedz prasība, ka dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par minētajām metodēm.

| (25) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(25)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 121. panta e) punkta ii) apakšpunktā minētos produktus definē šādi:

| 1) | Mājputnu liemeņi







  a) | MĀJAS VISTAS (Gallus domesticus)






  — | cālis, broilers: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Mājputnu liemeņi

a)

MĀJAS VISTAS (Gallus domesticus)

—

cālis, broilers: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls,

| — | gailis, vista, cepšanai vai vārīšanai: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies), |
| --- | --- |

—

gailis, vista, cepšanai vai vārīšanai: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies),

| — | kapauns: vīriešu kārtas mājputns, kas pirms dzimumgatavības sasniegšanas ir ķirurģiski izkastrēts un nokauts, būdams vismaz 140 dienu vecs; pēc kastrācijas kapauni jāuzbaro vismaz 77 dienas, |
| --- | --- |

—

kapauns: vīriešu kārtas mājputns, kas pirms dzimumgatavības sasniegšanas ir ķirurģiski izkastrēts un nokauts, būdams vismaz 140 dienu vecs; pēc kastrācijas kapauni jāuzbaro vismaz 77 dienas,

| — | cālis: cālis, kura liemeņa svars (bez iekšām, galvas un kājām) ir mazāks par 650 gramiem; 650 līdz 750 gramu cāli var saukt par “cāli”, ja tā vecums kaušanas brīdī nepārsniedz 28 dienas. Dalībvalstis var piemērot 12. pantu minētā kaušanas vecuma pārbaudīšanai, |
| --- | --- |

—

cālis: cālis, kura liemeņa svars (bez iekšām, galvas un kājām) ir mazāks par 650 gramiem; 650 līdz 750 gramu cāli var saukt par “cāli”, ja tā vecums kaušanas brīdī nepārsniedz 28 dienas. Dalībvalstis var piemērot 12. pantu minētā kaušanas vecuma pārbaudīšanai,

| — | jauns gailis: dējējšķirnes vīriešu kārtas cālis, kura krūšu kaula gals ir stingrs, bet nav pilnībā pārkaulojies un kuram kaušanas vecums ir vismaz 90 dienas; |
| --- | --- |

—

jauns gailis: dējējšķirnes vīriešu kārtas cālis, kura krūšu kaula gals ir stingrs, bet nav pilnībā pārkaulojies un kuram kaušanas vecums ir vismaz 90 dienas;

| b) | TĪTARI (Meleagris gallopavo dom.)






  — | (jauns) tītars: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls, |
| --- | --- | --- |

b)

TĪTARI (Meleagris gallopavo dom.)

—

(jauns) tītars: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls,

| — | tītars: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies); |
| --- | --- |

—

tītars: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies);

| c) | PĪLES (Anas platyrhynchos dom., Cairina muschata), Mulard pīles (Pekinas pīļu un muskuspīļu krustojums) (Cairina muschata x Anas platyrhyncos)






  — | (jauna) pīle vai pīlēns, (jauna) muskuspīle, (jauna) Mulard pīle: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls, |
| --- | --- | --- |

c)

PĪLES (Anas platyrhynchos dom., Cairina muschata), Mulard pīles (Pekinas pīļu un muskuspīļu krustojums) (Cairina muschata x Anas platyrhyncos)

—

(jauna) pīle vai pīlēns, (jauna) muskuspīle, (jauna) Mulard pīle: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls,

| — | pīle, muskuspīle, Mulard pīle: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies); |
| --- | --- |

—

pīle, muskuspīle, Mulard pīle: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies);

| d) | ZOSIS (Anser anser dom.)






  — | (jauna) zoss vai zoslēns: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls. Liemeņa tauku kārta ir plāna vai mērena; jaunu zosu tauki var būt krāsā, kas norāda uz speciālu uzturu, |
| --- | --- | --- |

d)

ZOSIS (Anser anser dom.)

—

(jauna) zoss vai zoslēns: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls. Liemeņa tauku kārta ir plāna vai mērena; jaunu zosu tauki var būt krāsā, kas norāda uz speciālu uzturu,

| — | zoss: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies); uz visa liemeņa ir mērena vai bieza tauku kārta; |
| --- | --- |

—

zoss: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies); uz visa liemeņa ir mērena vai bieza tauku kārta;

| e) | PĒRĻU VISTIŅAS (Numida meleagris domesticus)






  — | (jauna) pērļu vistiņa: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls, |
| --- | --- | --- |

e)

PĒRĻU VISTIŅAS (Numida meleagris domesticus)

—

(jauna) pērļu vistiņa: putns, kam ir lokans (nepārkaulojies) krūšu kauls,

| — | pērļu vistiņa: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies). |
| --- | --- |

—

pērļu vistiņa: putns, kam krūšu kauls ir nelokans (pārkaulojies).

Šajā regulā a) līdz e) apakšpunktā lietotos apzīmējumu variantus, kas attiecas uz dzimumu, skaidro līdzvērtīgi.

| 2) | Mājputnu izcirtņi







  a) | Puses: liemeņu puses, kuras iegūtas, gareniski sadalot gar krūšu kaulu un mugurkaulu; |
| --- | --- | --- |

2)

Mājputnu izcirtņi

a)

Puses: liemeņu puses, kuras iegūtas, gareniski sadalot gar krūšu kaulu un mugurkaulu;

| b) | ceturtdaļa: cisku ceturtdaļa vai krūtiņas ceturtdaļa, kas iegūta ar puses šķērsvirziena griezumu; |
| --- | --- |

b)

ceturtdaļa: cisku ceturtdaļa vai krūtiņas ceturtdaļa, kas iegūta ar puses šķērsvirziena griezumu;

| c) | nesadalītas gurnu ceturtdaļas: abas gurnu ceturtdaļas kopā ar augšstilbu daļu, ar astes gabalu vai bez tā; |
| --- | --- |

c)

nesadalītas gurnu ceturtdaļas: abas gurnu ceturtdaļas kopā ar augšstilbu daļu, ar astes gabalu vai bez tā;

| d) | krūšdaļas: krūtiņa un ribas, sadalītas uz pusēm kopā ar apkārtējo muskulatūru. Krūtiņa var būt vesela vai sadalīta uz pusēm; |
| --- | --- |

d)

krūšdaļas: krūtiņa un ribas, sadalītas uz pusēm kopā ar apkārtējo muskulatūru. Krūtiņa var būt vesela vai sadalīta uz pusēm;

| e) | stilbiņš: gurni un augšstilbi kopā ar apkārtējo muskulatūru. Abi izcirtņi ir veidoti, cērtot pa locītavām; |
| --- | --- |

e)

stilbiņš: gurni un augšstilbi kopā ar apkārtējo muskulatūru. Abi izcirtņi ir veidoti, cērtot pa locītavām;

| f) | cāļa stilbiņš ar muguras daļu: muguras daļas svars nepārsniedz 25 % no visa gabala svara; |
| --- | --- |

f)

cāļa stilbiņš ar muguras daļu: muguras daļas svars nepārsniedz 25 % no visa gabala svara;

| g) | ciska: augšstilbi kopā ar apkārtējo muskulatūru. Abi izcirtņi ir veidoti, cērtot pa locītavām; |
| --- | --- |

g)

ciska: augšstilbi kopā ar apkārtējo muskulatūru. Abi izcirtņi ir veidoti, cērtot pa locītavām;

| h) | šķiņķītis: augšstilbu daļas kopā ar apkārtējo muskulatūru. Abi izcirtņi ir veidoti, cērtot pa locītavām; |
| --- | --- |

h)

šķiņķītis: augšstilbu daļas kopā ar apkārtējo muskulatūru. Abi izcirtņi ir veidoti, cērtot pa locītavām;

| i) | spārns: plecu un elkoņu daļas kopā ar apkārtējo muskulatūru. Attiecībā uz tītaru spārniem plecu vai elkoņu daļas kopā ar apkārtējo muskulatūru var piedāvāt atsevišķi. Spārnu gali, ieskaitot delnas kaulus, var būt un var nebūt nogriezti. Izcirtņi ir veidoti, cērtot pa locītavām; |
| --- | --- |

i)

spārns: plecu un elkoņu daļas kopā ar apkārtējo muskulatūru. Attiecībā uz tītaru spārniem plecu vai elkoņu daļas kopā ar apkārtējo muskulatūru var piedāvāt atsevišķi. Spārnu gali, ieskaitot delnas kaulus, var būt un var nebūt nogriezti. Izcirtņi ir veidoti, cērtot pa locītavām;

| j) | neatdalīti spārni: abi spārni savienoti ar muguras gabalu, kura svars nepārsniedz 45 % no izcirtņa svara; |
| --- | --- |

j)

neatdalīti spārni: abi spārni savienoti ar muguras gabalu, kura svars nepārsniedz 45 % no izcirtņa svara;

| k) | krūtiņas fileja: vesela krūtiņa vai tās puses, atkaulota, t. i., bez krūšu kaula un ribām. Attiecībā uz tītara krūtiņu filejā var būt tikai dziļie krūšu muskuļi; |
| --- | --- |

k)

krūtiņas fileja: vesela krūtiņa vai tās puses, atkaulota, t. i., bez krūšu kaula un ribām. Attiecībā uz tītara krūtiņu filejā var būt tikai dziļie krūšu muskuļi;

| l) | krūtiņas fileja ar ķīli: krūtiņas fileja bez ādas, ar atslēgas kaulu un tikai krūšu kaula skrimšļiem, atslēgas kaula un skrimšļu svars nepārsniedz 3 % no izcirtņa svara; |
| --- | --- |

l)

krūtiņas fileja ar ķīli: krūtiņas fileja bez ādas, ar atslēgas kaulu un tikai krūšu kaula skrimšļiem, atslēgas kaula un skrimšļu svars nepārsniedz 3 % no izcirtņa svara;

| m) | Magret, maigret: pīļu un zosu krūtiņas fileja, kas minēta 3. punktā un sastāv no ādas un zemādas taukiem, kuri sedz krūšu muskuli, bez dziļā krūšu muskuļa; |
| --- | --- |

m)

Magret, maigret: pīļu un zosu krūtiņas fileja, kas minēta 3. punktā un sastāv no ādas un zemādas taukiem, kuri sedz krūšu muskuli, bez dziļā krūšu muskuļa;

| n) | atkaulota tītara kāju gaļa: tītara ciskas un/vai stilbiņi, atkauloti, t. i., bez stilba kaula, ciskas kaula un ikra kaula, veseli, kubiņos vai sagriezti strēmelēs. |
| --- | --- |

n)

atkaulota tītara kāju gaļa: tītara ciskas un/vai stilbiņi, atkauloti, t. i., bez stilba kaula, ciskas kaula un ikra kaula, veseli, kubiņos vai sagriezti strēmelēs.

Produktiem, kas minēti e), g) un h) apakšpunktā, frāze “griezumu izdara locītavu vietās” nozīmē griezumu, ko veic starp divām līnijām, kuras norobežo locītavas, kā parādīts II pielikuma grafiskajā zīmējumā.

No d) līdz k) apakšpunktam uzskaitītos produktus var piedāvāt gan ar ādu, gan bez tās. Ja produkti, kas uzskaitīti no d) līdz j) apakšpunktam, ir bez ādas un k) apakšpunktā uzskaitītie produkti ir ar ādu, to min etiķetē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK (5) 1. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| 3) | Foie gras


  Tā barotu zosu vai Cairina muschata vai Cairina muschata x Anas platyrachos sugas pīļu aknas, ka ir radusies aknu taukšūnu hipertrofija.
  Putniem, kuriem izņemtas šādas aknas, ir jābūt pilnībā atasiņotiem. Aknām jābūt vienveidīgā krāsā.
  Aknām ir šāds svars:






  — | pīļu aknām vismaz 300 g tīrsvars, |
| --- | --- | --- |

3)

Foie gras

Tā barotu zosu vai Cairina muschata vai Cairina muschata x Anas platyrachos sugas pīļu aknas, ka ir radusies aknu taukšūnu hipertrofija.

Putniem, kuriem izņemtas šādas aknas, ir jābūt pilnībā atasiņotiem. Aknām jābūt vienveidīgā krāsā.

Aknām ir šāds svars:

—

pīļu aknām vismaz 300 g tīrsvars,

| — | zosu aknām vismaz 400 g tīrsvars. |
| --- | --- |

—

zosu aknām vismaz 400 g tīrsvars.

2. pants

Šajā regulā:

| a) | “liemenis” nozīmē 1. panta 1. punktā minēto sugu mājputnu nesadalītu ķermeni pēc atasiņošanas, spalvu noplūkšanas un iekšu izņemšanas; tomēr nieru izņemšana nav obligāta; liemenis, kuram izņemtas iekšas, var tikt piedāvāts pārdošanai ar vai bez ķidām, ar to saprotot sirdi, aknas, plaušas, guzu un kaklu, kas ievietoti vēdera dobumā; |
| --- | --- |

a)

“liemenis” nozīmē 1. panta 1. punktā minēto sugu mājputnu nesadalītu ķermeni pēc atasiņošanas, spalvu noplūkšanas un iekšu izņemšanas; tomēr nieru izņemšana nav obligāta; liemenis, kuram izņemtas iekšas, var tikt piedāvāts pārdošanai ar vai bez ķidām, ar to saprotot sirdi, aknas, plaušas, guzu un kaklu, kas ievietoti vēdera dobumā;

| b) | “izgriezumi” nozīmē mājputnu gaļu, kas, pateicoties muskuļu saistaudu izmēram un īpašībām, identificējama kā iegūta no attiecīgajām liemeņa daļām; |
| --- | --- |

b)

“izgriezumi” nozīmē mājputnu gaļu, kas, pateicoties muskuļu saistaudu izmēram un īpašībām, identificējama kā iegūta no attiecīgajām liemeņa daļām;

| c) | “fasēta mājputnu gaļa” nozīmē mājputnu gaļu, ko piedāvā saskaņā ar Direktīvas 2000/13/EK 1. panta 3. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

“fasēta mājputnu gaļa” nozīmē mājputnu gaļu, ko piedāvā saskaņā ar Direktīvas 2000/13/EK 1. panta 3. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem;

| d) | “nefasēta mājputnu gaļa” nozīmē mājputnu gaļu, ko piedāvā pārdošanā galīgajam patērētājam bez fasējuma vai ko citādi iesaiņo pārdošanas vietā pēc galapatērētāja lūguma; |
| --- | --- |

d)

“nefasēta mājputnu gaļa” nozīmē mājputnu gaļu, ko piedāvā pārdošanā galīgajam patērētājam bez fasējuma vai ko citādi iesaiņo pārdošanas vietā pēc galapatērētāja lūguma;

| e) | “tirdzniecība” ir turēšana vai izstādīšana ar mērķi pārdot, piedāvāšana pārdošanai, pārdošana, piegāde vai cits tirdzniecības veids; |
| --- | --- |

e)

“tirdzniecība” ir turēšana vai izstādīšana ar mērķi pārdot, piedāvāšana pārdošanai, pārdošana, piegāde vai cits tirdzniecības veids;

| f) | “partija” ir vienas un tās pašas sugas, veida, klases, izlaiduma mājputnu gaļa no vienas un tās pašas kautuves vai izciršanas uzņēmuma, kas atrodas vienā un tajā pašā vietā un ir jāpārbauda. Regulas 9. panta un V un VI pielikuma nozīmē partija ietver tikai vienas un tās pašas nominālmasas kategorijas fasējumus. |
| --- | --- |

f)

“partija” ir vienas un tās pašas sugas, veida, klases, izlaiduma mājputnu gaļa no vienas un tās pašas kautuves vai izciršanas uzņēmuma, kas atrodas vienā un tajā pašā vietā un ir jāpārbauda. Regulas 9. panta un V un VI pielikuma nozīmē partija ietver tikai vienas un tās pašas nominālmasas kategorijas fasējumus.

3. pants

1.   Lai mājputnu liemeņus pārdotu saskaņā ar šo regulu, tos piedāvā vienā no šiem veidiem:

| — | daļēji izķidāti (effilé, roped), |
| --- | --- |

—

daļēji izķidāti (effilé, roped),

| — | ar ķidām, |
| --- | --- |

—

ar ķidām,

| — | bez ķidām. |
| --- | --- |

—

bez ķidām.

Var pievienot frāzi “ar izņemtām iekšām”.

2.   Daļēji izķidāti liemeņi ir liemeņi, no kuriem vēl nav izņemta sirds, aknas, plaušas, guza, muskuļkuņģis un nieres.

3.   Visiem liemeņu noformējumiem, ja galva nav noņemta, traheja, barības vads un guza var palikt liemenī.

4.   Ķidas ir tikai:

sirds, kakls, guzas un aknas un visas pārējas daļas, kuras uzskata par ēdamām galapatērētāju tirgus. Aknas ir bez žultspūšļa. Guza ir bez ragainās plēves, un guzas saturs ir jāiztukšo. Sirds var būt ar perikarda somiņu vai bez tās. Ja kakls paliek pie liemeņa, to neuzskata par ķidām piederošu.

Ja kādu no šiem četriem orgāniem parasti neiekļauj pārdodamajā liemenī, to norāda uz etiķetes.

5.   Turklāt, lai panāktu atbilstību valsts tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK, uz pievienotajiem tirdzniecības dokumentiem norāda šādu informāciju, kā izklāstīts minētās direktīvas 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā:

| a) | kategoriju, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas III punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

kategoriju, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas III punkta 1) apakšpunktā;

| b) | stāvokli, kādā mājputnu gaļa tiek pārdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas III punkta 2) apakšpunktu, un ieteicamo glabāšanas temperatūru. |
| --- | --- |

b)

stāvokli, kādā mājputnu gaļa tiek pārdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas III punkta 2) apakšpunktu, un ieteicamo glabāšanas temperatūru.

4. pants

1.   To produktu pārdošanai lietotie nosaukumi, uz kuriem attiecas šī regula Direktīvas 2000/13/EK 3. panta 1. punkta 1) apakšpunkta nozīmē, ir 1. pantā uzskaitītie nosaukumi un atbilstošie nosaukumi pārējās šīs regulas I pielikumā uzskaitītajās Kopienas valodās attiecībā uz:

| — | veselu liemeni, norādot uz vienu no piedāvājuma veidiem, kā tas precizēts šīs regulas 3. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

veselu liemeni, norādot uz vienu no piedāvājuma veidiem, kā tas precizēts šīs regulas 3. panta 1. punktā,

| — | mājputnu izcirtņiem, norādot uz attiecīgajām sugām. |
| --- | --- |

—

mājputnu izcirtņiem, norādot uz attiecīgajām sugām.

2.   Šīs regulas 1. panta 1. un 2. punktā definētos nosaukumus var papildināt ar citiem nosaukumiem, ja šie citi nosaukumi būtiski nemaldina patērētāju, it īpaši – ja tādēļ tos nevar sajaukt ar pārējiem 1. panta 1. un 2. punktā uzskaitītajiem produktiem vai 11. pantā paredzētajiem norādījumiem.

5. pants

1.   Produktus, kas nav nosaukti 1. pantā, var pārdot Kopienā tikai ar nosaukumu, kas būtiski nemaldina patērētāju un neļauj tos sajaukt ar 1. pantā minētajiem produktiem vai 11. pantā paredzētajiem norādījumiem.

2.   Turklāt, lai panāktu atbilstību valsts tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2000/13/EK, galīgajam patērētājam paredzētās mājputnu gaļas marķēšanu, piedāvāšanu un reklamēšanu saskaņo ar papildu prasībām, kas noteiktas šā panta 3. un 4. punktā.

3.   Attiecībā uz svaigu mājputnu gaļu minimālo derīguma termiņu aizstāj ar datuma norādi “izlietot līdz” saskaņā ar Direktīvas 2000/13/EK 10. pantu.

4.   Attiecībā uz fasētu mājputnu gaļu uz fasējuma vai uz tai pievienotās etiķetes norāda šādu informāciju:

| a) | kategoriju, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas III punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

kategoriju, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas III punkta 1) apakšpunktā;

| b) | attiecībā uz svaigu mājputnu gaļu – kopējo cenu un mazumtirdzniecības cenu svara vienībai; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz svaigu mājputnu gaļu – kopējo cenu un mazumtirdzniecības cenu svara vienībai;

| c) | stāvokli, kādā mājputnu gaļa tiek pārdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas III punkta 2) apakšpunktu, un ieteicamo glabāšanas temperatūru; |
| --- | --- |

c)

stāvokli, kādā mājputnu gaļa tiek pārdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas III punkta 2) apakšpunktu, un ieteicamo glabāšanas temperatūru;

| d) | kautuves vai gaļas izciršanas uzņēmuma apstiprinājuma numuru, kas sniegts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (6) 4. pantam, izņemot gadījumus, kad izciršana un atkaulošana notiek tirdzniecības vietā atbilstīgi minētās regulas 4. panta 2. punkta d) apakšpunktam; |
| --- | --- |

d)

kautuves vai gaļas izciršanas uzņēmuma apstiprinājuma numuru, kas sniegts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (6) 4. pantam, izņemot gadījumus, kad izciršana un atkaulošana notiek tirdzniecības vietā atbilstīgi minētās regulas 4. panta 2. punkta d) apakšpunktam;

| e) | attiecībā uz mājputnu gaļu, kas importēta no trešām valstīm, – atzīmi par izcelsmes valsti. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz mājputnu gaļu, kas importēta no trešām valstīm, – atzīmi par izcelsmes valsti.

5.   Ja mājputnu gaļa tiek piedāvāta pārdošanai nefasēta, izņemot gadījumu, kad izciršana un kaulu izņemšana notiek tirdzniecības vietā, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. panta 2. punkta d) apakšpunkts, ar nosacījumu, ka šāda izciršana un kaulu izņemšana notiek pēc patērētāja pieprasījuma un viņa klātbūtnē, Direktīvas 2000/13/EK 14. pantu piemēro 4. punktā paredzētajām norādēm.

6.   Atkāpjoties no 3. panta 5. punkta un no šā panta 2. līdz 5. punkta, gadījumos, kad piegāde notiek uz izciršanas vai pārstrādes uzņēmumiem, mājputnu gaļas klasificēšana un minētajos pantos paredzēto papildu norāžu pievienošana nav obligāta.

6. pants

Turpmākos papildnoteikumus piemēro saldētai mājputnu gaļai, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas II punkta 3) apakšpunktā norādītajai definīcijai.

Šajā regulā minētās saldētās putnu gaļas temperatūrai stabili un pastāvīgi visās produkta daļās ir jābūt mīnus 12 oC vai zemākai, iespējamas īslaicīgas temperatūras svārstības augšup, ne lielākas par 3 oC. Šādas atkāpes produkta temperatūrā pieļauj saskaņā ar pareizu uzglabāšanu un sadali vietējā sadales tīklā un mazumtirdzniecības preču vitrīnās.

7. pants

1.   Lai ietilptu A vai B kategorijā, to putnu liemeņi un izcirtņi, uz kuriem attiecas šī regula, atbilst šādām minimālajām prasībām:

| a) | nebojāti, ņemot vērā veidu, kādā tos piedāvā; |
| --- | --- |

a)

nebojāti, ņemot vērā veidu, kādā tos piedāvā;

| b) | tīri, bez redzamiem svešķermeņiem, netīrumiem vai asinīm; |
| --- | --- |

b)

tīri, bez redzamiem svešķermeņiem, netīrumiem vai asinīm;

| c) | bez neraksturīgas smakas; |
| --- | --- |

c)

bez neraksturīgas smakas;

| d) | bez redzamiem asins traipiem, izņemot nelielus un neuzkrītošus; |
| --- | --- |

d)

bez redzamiem asins traipiem, izņemot nelielus un neuzkrītošus;

| e) | bez lauztiem kauliem, kas izspiedušies; |
| --- | --- |

e)

bez lauztiem kauliem, kas izspiedušies;

| f) | bez lieliem sasitumiem. |
| --- | --- |

f)

bez lieliem sasitumiem.

Svaigai putnu gaļai nevar būt iepriekšējas saldēšanas pazīmju.

2.   A kategorijas putnu liemeņiem un izcirtņiem papildus jāatbilst šādiem kritērijiem:

| a) | tie ir labi veidoti. Ķermenis ir labi barots, labi attīstītas platas, garas un gaļīgas krūtis, gaļīgi stilbiņi. Cāļiem, jaunām pīlēm vai pīlēniem un tītariem uz krūtīm, muguras un gurniem ir vienmērīga plāna tauku kārtiņa. Gaiļiem, vistām, pīlēm un jaunām zosīm ir pieļaujama biezāka tauku kārtiņa. Zosīm uz visa liemeņa ir mērena vai bieza tauku kārtiņa; |
| --- | --- |

a)

tie ir labi veidoti. Ķermenis ir labi barots, labi attīstītas platas, garas un gaļīgas krūtis, gaļīgi stilbiņi. Cāļiem, jaunām pīlēm vai pīlēniem un tītariem uz krūtīm, muguras un gurniem ir vienmērīga plāna tauku kārtiņa. Gaiļiem, vistām, pīlēm un jaunām zosīm ir pieļaujama biezāka tauku kārtiņa. Zosīm uz visa liemeņa ir mērena vai bieza tauku kārtiņa;

| b) | uz krūtīm, stilbiņiem, astes daļas, kāju locītavām un spārnu galiem var būt dažas mazas spalvas, spalvu gali un matiņi (filoplumes). Vārītām vistām, pīlēm, tītariem un zosīm nedaudz spalvu var būt arī citās vietās; |
| --- | --- |

b)

uz krūtīm, stilbiņiem, astes daļas, kāju locītavām un spārnu galiem var būt dažas mazas spalvas, spalvu gali un matiņi (filoplumes). Vārītām vistām, pīlēm, tītariem un zosīm nedaudz spalvu var būt arī citās vietās;

| c) | ir pieļaujami daži nelieli un neuzkrītoši bojājumi, sasitumi un krāsas pārmaiņas, ja tie nav uz krūtīm vai stilbiem. Spārnu galu var nebūt. Neliels sarkanums ir pieļaujams uz spārnu galiem un folikuliem; |
| --- | --- |

c)

ir pieļaujami daži nelieli un neuzkrītoši bojājumi, sasitumi un krāsas pārmaiņas, ja tie nav uz krūtīm vai stilbiem. Spārnu galu var nebūt. Neliels sarkanums ir pieļaujams uz spārnu galiem un folikuliem;

| d) | saldētiem vai paātrināti sasaldētiem putniem nedrīkst būt saldēšanas aparāta radīti bojājumi (7), izņemot nelielus un neuzkrītošus, ja tie nav uz krūtīm vai stilbiem. |
| --- | --- |

d)

saldētiem vai paātrināti sasaldētiem putniem nedrīkst būt saldēšanas aparāta radīti bojājumi (7), izņemot nelielus un neuzkrītošus, ja tie nav uz krūtīm vai stilbiem.

8. pants

1.   Lēmumus, kas radušies no neatbilstības 1., 3. un 7. pantam, var pieņemt tikai attiecībā uz visu partiju, kas ir pārbaudīta saskaņā ar šā panta noteikumiem.

2.   Kautuvēs, izciršanas uzņēmumos, vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības noliktavās vai jebkurā citā tirdzniecības posmā, tostarp transportēšanas laikā un – attiecībā uz ievedumiem no trešām valstīm – muitošanas laikā, no katras pārbaudāmās partijas izlases veidā ņem paraugu, kurā ir šāds 1. pantā definēto atsevišķo produktu skaits:

| Partijas lielums | Parauga lielums | Pieļaujamais bojāto vienību skaits |
| --- | --- | --- |
| Kopā | 1. panta 1. (8) un 3. punktam un 7. panta 1. punktam |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| 100 līdz 500 | 30 | 5 | 2 |
| 501 līdz 3 200 | 50 | 7 | 3 |
| > 3 200 | 80 | 10 | 4 |

Partijas lielums

Parauga lielums

Pieļaujamais bojāto vienību skaits

Kopā

1. panta 1. (8) un 3. punktam un 7. panta 1. punktam

1

2

3

4

100 līdz 500

30

5

2

501 līdz 3 200

50

7

3

> 3 200

80

10

4

3.   Pārbaudot A klases mājputnu gaļas partiju, ir atļauts pieļaujamais bojāto vienību skaits, kas minēts 2. punkta tabulas 3. ailē. Krūtiņas filejai šīs bojātās vienības var ietvert filejas, kuru skrimšļa (krūšu kaula elastīgā gala) svars nepārsniedz 2 %.

Tomēr to bojāto vienību skaits, kas neatbilst 1. panta 1. un 3. punkta, kā arī 7. panta 1. punkta noteikumiem, nepārsniedz skaitli, kas norādīts 2. punkta tabulas 4. ailē.

Attiecībā uz 1. panta 3. punktu bojāto vienību uzskata ar pieļaujamu tikai tad, ja tās svars ir ne mazāks par 240 gramiem pīļu aknām un ne mazāks par 385 gramiem zosu aknām.

4.   Pārbaudot B klases mājputnu gaļas partiju, pieļaujamo bojāto vienību skaitu dubulto.

5.   Ja pārbaudīto partiju uzskata par neatbilstošu prasībām, uzraudzības aģentūra aizliedz tās pārdošanu vai importu, ja partija ir no trešās valsts, kamēr nav pierādījuma, ka tā ir sagatavota atbilstoši 1. un 7. pantam.

9. pants

1.   Saldētu vai ātrsaldētu mājputnu gaļu, kas fasēta tā, kā noteikts Direktīvas 76/211/EEK 2. pantā, var klasificēt pēc svara kategorijām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIV pielikuma B daļas III punkta 3) apakšpunktu. Šie fasējumi var būt:

| — | fasējumi, kas satur viena mājputna liemeni, vai |
| --- | --- |

—

fasējumi, kas satur viena mājputna liemeni, vai

| — | fasējumi, kas satur vienu vai vairākus vienas sugas mājputnu gaļas viena tipa izcirtņus, kā definēts 1. pantā. |
| --- | --- |

—

fasējumi, kas satur vienu vai vairākus vienas sugas mājputnu gaļas viena tipa izcirtņus, kā definēts 1. pantā.

2.   Uz visiem fasējumiem saskaņā ar 3. un 4. punkta noteikumiem ir norāde par produkta svaru, sauktu par “nominālmasu”.

3.   Saldētas vai ātrsaldētas mājputnu gaļas fasējumus var klasificēt pa nominālmasas kategorijām šādi:

| a) | liemeņi:






  — | < 1 100 g: izmantojot 50 g klasi (1 050 – 1 000 – 950 u. tml.), |
| --- | --- | --- |

a)

liemeņi:

—

< 1 100 g: izmantojot 50 g klasi (1 050 – 1 000 – 950 u. tml.),

| — | 1 100 – < 2 400 g: izmantojot 100 g klasi (1 100 – 1 200 – 1 300 u. tml.), |
| --- | --- |

—

1 100 – < 2 400 g: izmantojot 100 g klasi (1 100 – 1 200 – 1 300 u. tml.),

| — | ≥ 2 400 g: izmantojot 200 g klasi (2 400 – 2 600 – 2 800 u. tml.); |
| --- | --- |

—

≥ 2 400 g: izmantojot 200 g klasi (2 400 – 2 600 – 2 800 u. tml.);

| b) | izcirtņi:






  — | < 1 100 g: izmantojot 50 g klasi (1 050 – 1 000 – 950 u. tml.), |
| --- | --- | --- |

b)

izcirtņi:

—

< 1 100 g: izmantojot 50 g klasi (1 050 – 1 000 – 950 u. tml.),

| — | ≥ 1 100 g: izmantojot 100 g klasi (1 100 – 1 200 – 1 300 u. tml.). |
| --- | --- |

—

≥ 1 100 g: izmantojot 100 g klasi (1 100 – 1 200 – 1 300 u. tml.).

4.   Fasējumus, kas minēti 1. punktā, sagatavo tā, lai tie atbilstu šādām prasībām:

| a) | faktiskais saturs caurmērā nevar būt mazāks par nominālmasu; |
| --- | --- |

a)

faktiskais saturs caurmērā nevar būt mazāks par nominālmasu;

| b) | to fasējumu daļai, kam negatīvā kļūda ir lielāka par 9. punktā norādīto pieļaujamo negatīvo kļūdu, ir jābūt pietiekami nelielai, lai fasējumu partijas varētu apmierināt 10. punktā norādīto pārbaužu prasības; |
| --- | --- |

b)

to fasējumu daļai, kam negatīvā kļūda ir lielāka par 9. punktā norādīto pieļaujamo negatīvo kļūdu, ir jābūt pietiekami nelielai, lai fasējumu partijas varētu apmierināt 10. punktā norādīto pārbaužu prasības;

| c) | nepārdod nevienu fasējumu, kam negatīvā kļūda ir vairāk nekā divas reizes lielāka par 9. punktā norādīto pieļaujamo negatīvo kļūdu. |
| --- | --- |

c)

nepārdod nevienu fasējumu, kam negatīvā kļūda ir vairāk nekā divas reizes lielāka par 9. punktā norādīto pieļaujamo negatīvo kļūdu.

Uz šo regulu attiecas nominālmasas, faktiskā satura un negatīvās kļūdas definīcijas, kas paredzētas Direktīvas 76/211/EEK I pielikumā.

5.   Saldētas vai ātri sasaldētas mājputnu gaļas iepakotāju vai importētāju atbildību, kā arī pārbaudes, kas ir jāveic kompetentajām iestādēm, mutatis mutandis regulē Direktīvas 76/211/EEK I pielikuma 4., 5. un 6. punkts.

6.   Fasējumu pārbaudi veic, ņemot paraugus, un tā sastāv no divām daļām:

| — | pārbaude, kas aptver katrā paraugā ietilpstošā fasējuma faktisko saturu, |
| --- | --- |

—

pārbaude, kas aptver katrā paraugā ietilpstošā fasējuma faktisko saturu,

| — | pārbaude, kas aptver paraugā ietilpstošo fasējumu vidējo faktisko saturu. |
| --- | --- |

—

pārbaude, kas aptver paraugā ietilpstošo fasējumu vidējo faktisko saturu.

Fasējumu partiju uzskata par pieņemamu, ja abu šo pārbaužu rezultāti atbilst 10. un 11. punktā minētajiem pieņemamības kritērijiem.

7.   Partiju veido vienā vietā sagatavoti vienas nominālmasas, viena tipa un vienas produkcijas fasējumi, kas ir jāpārbauda.

Partijas lielums nepārsniedz šeit turpmāk paredzētos daudzumus:

| — | ja fasējumi tiek pārbaudīti fasēšanas konveijera beigās, katras partijas lielums ir vienāds ar fasēšanas konveijera maksimālo produkcijas izlaidi stundā, neierobežojot partijas lielumu, |
| --- | --- |

—

ja fasējumi tiek pārbaudīti fasēšanas konveijera beigās, katras partijas lielums ir vienāds ar fasēšanas konveijera maksimālo produkcijas izlaidi stundā, neierobežojot partijas lielumu,

| — | pārējos gadījumos partijas lielums nepārsniedz 10 000 fasējumu. |
| --- | --- |

—

pārējos gadījumos partijas lielums nepārsniedz 10 000 fasējumu.

8.   Paraugu, kurā ir šāds fasējumu skaits, izlases veidā ņem no katras pārbaudāmās partijas:

| Partijas lielums | Parauga lielums |
| --- | --- |
| 100–500 | 30 |
| 501–3 200 | 50 |
| > 3 200 | 80 |

Partijas lielums

Parauga lielums

100–500

30

501–3 200

50

> 3 200

80

Partijām, kas satur mazāk nekā 100 fasējumu, veic 100 % nesagraujošo testu Direktīvas 76/211/EEK II pielikuma nozīmē.

9.   Attiecībā uz fasētu mājputnu gaļu maksimāli pieļaujamās negatīvās kļūdas ir šādas:

| (gramos) |
| --- |
| Nominālmasa | Maksimāli pieļaujamā negatīvā kļūda |
| Liemeņi | Izcirtņi |
| līdz 1 100 | 25 | 25 |
| 1 100 – < 2 400 | 50 | 50 |
| 2 400 un lielāka | 100 | |

(gramos)

Nominālmasa

Maksimāli pieļaujamā negatīvā kļūda

Liemeņi

Izcirtņi

līdz 1 100

25

25

1 100 – < 2 400

50

50

2 400 un lielāka

100

10.   Lai pārbaudītu katra paraugā ietvertā fasējuma faktisko saturu, aprēķina minimālo pieņemamo saturu, no fasējuma nominālmasas atņemot attiecīgā satura maksimāli pieļaujamo negatīvo kļūdu.

Paraugā ietvertos fasējumus, kuru faktiskais saturs ir mazāks par minimālo pieņemamo saturu, uzskata par nepieņemamiem.

Pārbaudīto fasējumu partiju uzskata par pieņemamu, ja bojāto vienību skaits paraugā nesasniedz vai ir vienāds ar pieņemamības kritēriju atbilstīgi tabulā norādītajam; to noraida, ja bojāto vienību skaits ir vienāds vai pārsniedz zemāk norādīto noraidījuma kritēriju.

| Parauga lielums | Bojāto vienību skaits |
| --- | --- |
| Pieņemamības kritērijs | Noraidījuma kritērijs |
| 30 | 2 | 3 |
| 50 | 3 | 4 |
| 80 | 5 | 6 |

Parauga lielums

Bojāto vienību skaits

Pieņemamības kritērijs

Noraidījuma kritērijs

30

2

3

50

3

4

80

5

6

11.   Pārbaudot vidējo faktisko saturu, fasējumu partiju uzskata par pieņemamu, ja paraugu veidojošo fasējumu vidējais faktiskais saturs pārsniedz pieņemamības kritēriju šeit turpmāk:

| Parauga lielums | Vidējā faktiskā satura pieņemamības kritērijs |
| --- | --- |
| 30 | x— ≥ Qn – 0,503 s |
| 50 | x— ≥ Qn – 0,379 s |
| 80 | x— ≥ Qn – 0,295 s |

Parauga lielums

Vidējā faktiskā satura pieņemamības kritērijs

30

x— ≥ Qn – 0,503 s

50

x— ≥ Qn – 0,379 s

80

x— ≥ Qn – 0,295 s

| x— | = | vidējais faktiskais fasējumu saturs, |
| --- | --- | --- |
| Qn | = | fasējuma nominālmasa, |
| s | = | partijā ietverto fasējumu vidējā faktiskā satura standarta novirze. |

x—

=

vidējais faktiskais fasējumu saturs,

Qn

=

fasējuma nominālmasa,

s

=

partijā ietverto fasējumu vidējā faktiskā satura standarta novirze.

Standarta novirzi aprēķina, kā norādīts Direktīvas 76/211/EEK II pielikuma 2.3.2.2. punktā.

12.   Kamēr Padomes Direktīva 80/181/EEK (9) pieļauj papildu norāžu izmantojumu, norādei uz šajā pantā paredzēto fasējumu nominālmasu var pievienot papildu norādi.

13.   Attiecībā uz mājputnu gaļu, ko Apvienotajā Karalistē ieved no citām dalībvalstīm, pārbaudes veic izlases veidā un tās neveic uz robežas.

10. pants

Norādījums par to, ka izmantota kāda no turpmāk definētajām atdzesēšanas metodēm, un atbilstošie nosaukumi pārējās III pielikumā uzskaitītajās Kopienas valodās var būt uz etiķetes Direktīvas 2000/13/EK 1. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē:

| — | dzesēšana ar gaisu: mājputnu liemeņu dzesēšana ar aukstu gaisu, |
| --- | --- |

—

dzesēšana ar gaisu: mājputnu liemeņu dzesēšana ar aukstu gaisu,

| — | dzesēšana ar gaisu un smidzināšanu: mājputnu liemeņu dzesēšana aukstā gaisā pārmaiņus ar ūdens tvaikiem vai smalku ūdens strūkliņu, |
| --- | --- |

—

dzesēšana ar gaisu un smidzināšanu: mājputnu liemeņu dzesēšana aukstā gaisā pārmaiņus ar ūdens tvaikiem vai smalku ūdens strūkliņu,

| — | dzesēšana iegremdējot: mājputnu liemeņu atdzesēšana ūdens tvertnēs vai tvertnēs ar ledu un ūdeni atbilstoši pretplūsmas procesam. |
| --- | --- |

—

dzesēšana iegremdējot: mājputnu liemeņu atdzesēšana ūdens tvertnēs vai tvertnēs ar ledu un ūdeni atbilstoši pretplūsmas procesam.

11. pants

1.   Lai noteiktu turēšanas veidus, izņemot bioloģisko lauksaimniecību, uz etiķetēm Direktīvas 2000/13/EK 1. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē nedrīkst norādīt nekādus citus terminus, izņemot tos, kas ietverti šajā regulā, un atbilstošos terminus citās Kopienas valodās, kas ietverti IV pielikumā, un jebkurā gadījumā tos var norādīt tikai tad, ja ir izpildīti attiecīgie šīs regulas V pielikumā izklāstītie nosacījumi:

| a) | “Baroti ar ... % ...”; |
| --- | --- |

a)

“Baroti ar ... % ...”;

| b) | “Turēšana galvenokārt telpās” (“Audzēti kūtī”); |
| --- | --- |

b)

“Turēšana galvenokārt telpās” (“Audzēti kūtī”);

| c) | “Brīvā turēšana”; |
| --- | --- |

c)

“Brīvā turēšana”;

| d) | “Tradicionālā brīvā turēšana”; |
| --- | --- |

d)

“Tradicionālā brīvā turēšana”;

| e) | “Brīvā turēšana – pilnīgā brīvībā”. |
| --- | --- |

e)

“Brīvā turēšana – pilnīgā brīvībā”.

Šos apzīmējumus var papildināt ar norādījumiem par attiecīgā turēšanas veida īpašajām raksturīgajām pazīmēm.

Ja uz tādu pīļu un zosu gaļas etiķetes, kas turētas foie gras ražošanai, ir norādīts “audzēšana brīvās turēšanas apstākļos” (šā punkta c), d) un e) apakšpunkts), jānorāda arī “foie gras ražošanai”.

2.   Kaušanas vecuma un nobarošanas laika ilgumu atļauts minēt tikai tajā gadījumā, ja izmanto 1. punktā minētos apzīmējumus, mājputniem, kuri nav jaunāki par V pielikuma b), c) vai d) punktā norādīto vecumu. Tomēr šo nosacījumu nepiemēro dzīvniekiem, uz kuriem attiecas 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta ceturtais ievilkums.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, neierobežojot valstu tehniskos pasākumus, kas ir stingrāki nekā V pielikumā minētās minimālās prasības un ko piemēro tikai attiecīgās dalībvalsts ražotājiem, ar noteikumu, ka tie ir saderīgi ar Kopienas tiesībām un atbilst kopējiem putnu gaļas tirgus standartiem.

4.   Komisijai dara zināmus 3. punktā minētos valsts pasākumus.

5.   Jebkurā brīdī un pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis sniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu, vai šajā pantā minētie pasākumi ir saderīgi ar Kopienas tiesībām un vai tie atbilst kopējiem putnu gaļas tirdzniecības standartiem.

12. pants

1.   Kautuves, kurām atļauts lietot 11. pantā minētos apzīmējumus, ir īpaši jāapstiprina. Ņemot vērā turēšanas veidu, tās veic atsevišķu uzskaiti:

| a) | par šādu putnu ražotāju vārdiem un adresēm, kurus reģistrē pēc tam, kad dalībvalsts kompetentā iestāde ir veikusi pārbaudi; |
| --- | --- |

a)

par šādu putnu ražotāju vārdiem un adresēm, kurus reģistrē pēc tam, kad dalībvalsts kompetentā iestāde ir veikusi pārbaudi;

| b) | pēc šīs kompetentās iestādes lūguma – par katra audzētāja vienā ražošanas ciklā turēto putnu skaitu; |
| --- | --- |

b)

pēc šīs kompetentās iestādes lūguma – par katra audzētāja vienā ražošanas ciklā turēto putnu skaitu;

| c) | par šādu piegādāto un pārstrādāto putnu skaitu un kopējo dzīvsvaru vai liemeņu svaru; |
| --- | --- |

c)

par šādu piegādāto un pārstrādāto putnu skaitu un kopējo dzīvsvaru vai liemeņu svaru;

| d) | ziņas par pārdošanu, to skaitā pircēju nosaukumi un adreses, vismaz sešus mēnešus pēc nosūtīšanas. |
| --- | --- |

d)

ziņas par pārdošanu, to skaitā pircēju nosaukumi un adreses, vismaz sešus mēnešus pēc nosūtīšanas.

2.   Šā panta 1. punktā minētos ražotājus pēc tam regulāri pārbauda. Tie vismaz sešus mēnešus pēc nosūtīšanas veic pastāvīgu uzskaiti par putnu skaitu pēc mājputnu sistēmas veidiem, norādot arī pārdoto putnu skaitu un pircēju nosaukumus un adreses, un barības piegādes daudzumus un avotu.

Turklāt ražotāji, kas izmanto brīvās turēšanas sistēmas, veic to datumu uzskaiti, kad putniem pirmo reizi ir dota pieeja brīvajiem apstākļiem.

3.   Barības ražotāji un piegādātāji vismaz sešus mēnešus pēc nosūtīšanas veic uzskaiti, parādot, ka tās barības sastāvs, kas ir piegādāta ražotājiem tāda veida turēšanai, kāda paredzēta 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā, atbilst norādēm, kas ir dotas attiecībā uz barošanu.

4.   Inkubatori vismaz sešus mēnešus pēc nosūtīšanas veic to šķirņu putnu uzskaiti, ko uzskata par lēnaudzīgiem un kas ir piegādāti ražotājiem tāda veida turēšanai, kas paredzēta 11. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā.

5.   Lai pārbaudītu atbilstību 11. pantam un šā panta 1. līdz 4. punktam, regulāras pārbaudes veic:

| a) | saimniecībā: vismaz reizi viena ražošanas cikla laikā; |
| --- | --- |

a)

saimniecībā: vismaz reizi viena ražošanas cikla laikā;

| b) | barības ražotājs un piegādātājs: vismaz reizi gadā; |
| --- | --- |

b)

barības ražotājs un piegādātājs: vismaz reizi gadā;

| c) | kautuvē: vismaz četras reizes gadā; |
| --- | --- |

c)

kautuvē: vismaz četras reizes gadā;

| d) | inkubatorā: 11. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā minētajiem turēšanas veidiem vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

d)

inkubatorā: 11. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā minētajiem turēšanas veidiem vismaz reizi gadā.

6.   Visas dalībvalstis iesniedz cita citai un Komisijai apstiprināto un saskaņā ar 1. punktu reģistrēto kautuvju sarakstu, kurā norādīts nosaukums un adrese un katrai piešķirtais numurs. Jebkuras izmaiņas šajā sarakstā dara zināmas pārējām dalībvalstīm un Komisijai katra kalendārā gada ceturkšņa sākumā.

13. pants

Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 121. panta e) punkta v) apakšpunktā paredzētā izmantotā turēšanas veida uzraudzību dalībvalstu izraudzītās iestādes atbilst Eiropas 1989. gada 26. jūnija Normai Nr. EN/45011 (European Norm No EN/45011), un tās licencē un uzrauga attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde.

14. pants

No trešām valstīm ievestajai putnu gaļai var būt viens vai vairāki neobligātie 10. un 11. pantā paredzētie norādījumi, ja tiem pievienots izcelsmes valsts kompetentās iestādes izsniegts sertifikāts, kas apliecina, ka minētie produkti atbilst attiecīgiem šīs regulas noteikumiem.

Komisija pēc trešās valsts lūguma izveido šādu iestāžu sarakstu.

15. pants

1.   Neskarot 16. panta 5. punktu un 17. panta 3. punktu, saldēto un ātrsaldēto cāļa gaļu var tirgot Kopienā, izmantojot tirdzniecību vai uzņēmējdarbību tikai tad, ja ūdens saturs nepārsniedz tehniski nenovēršamo daudzumu, kas noteikts, izmantojot analīzes metodi, kura aprakstīta VI pielikumā (notecināšanas metodi) vai VII pielikumā (ķīmisko metodi).

2.   Katras dalībvalsts izraudzītas kompetentās iestādes nodrošina, ka kautuves pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atbilstību 1. punkta noteikumiem, un jo īpaši:

| — | ka tiek ņemti paraugi ūdens absorbcijas atdzesēšanas laikā un saldētas un ātrsaldētas cāļu gaļas ūdens satura uzraudzībai, |
| --- | --- |

—

ka tiek ņemti paraugi ūdens absorbcijas atdzesēšanas laikā un saldētas un ātrsaldētas cāļu gaļas ūdens satura uzraudzībai,

| — | lai pārbaužu rezultāti tiktu reģistrēti un glabāti vienu gadu; |
| --- | --- |

—

lai pārbaužu rezultāti tiktu reģistrēti un glabāti vienu gadu;

| — | lai katra partija tiktu marķētā tā, ka var noteikt tās ražošanas datumu; šim partijas marķējumam jāparādās ražošanas reģistrā. |
| --- | --- |

—

lai katra partija tiktu marķētā tā, ka var noteikt tās ražošanas datumu; šim partijas marķējumam jāparādās ražošanas reģistrā.

16. pants

1.   Regulārās pārbaudes saskaņā ar IX pielikumu attiecībā uz absorbēto ūdeni vai pārbaudes saskaņā ar VI pielikumu kautuvēs veic vismaz reizi astoņu stundu darba perioda laikā.

Ja šajās pārbaudēs konstatē, ka absorbētā ūdens daudzums ir lielāks nekā ūdens saturs, kas ir pieļaujams saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, ņemot vērā ūdeni, kuru liemeņi absorbē pārstrādes posmos, uz ko pārbaude neattiecas, un ja jebkurā gadījumā absorbētā ūdens daudzums ir lielāks nekā daudzumi, kas minēti IX pielikuma 10. punktā vai VI pielikuma 7. punktā, tad, lai kautuve varētu turpināt darbu, nekavējoties veic vajadzīgās tehniskās korekcijas.

2.   Visos gadījumos, kas minēti 1. punkta otrajā daļā, un jebkurā gadījumā vismaz reizi divos mēnešos veic ūdens satura pārbaudes, kas minētas 15. panta 1. punktā, saskaņā ar VI vai VII pielikumu, ņemot paraugus no saldētas un ātrsaldētas cāļu gaļas no katras kautuves, kuru izvēlas dalībvalsts kompetentā iestāde. Šīs pārbaudes neveic liemeņiem, attiecībā uz kuriem ir iesniegts pierādījums atbilstoši kompetentās iestādes prasībām, ka tie ir paredzēti vienīgi izvešanai.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās pārbaudes veic kompetentās iestādes vai arī to uzraudzībā. Kompetentās iestādes īpašos gadījumos var stingrāk piemērot 1. punkta noteikumus un jo īpaši IX pielikuma 1. un 10. punktu un 2. punktu attiecībā uz konkrētu kautuvi, ja to uzskata par vajadzīgu, lai nodrošinātu atbilstību kopējam ūdens saturam, kas ir atļauts saskaņā ar šo regulu.

Visos gadījumos, kad saldētu vai ātri sasaldētu cāļu partija atzīta par tādu, kas neatbilst šai regulai, kompetentās iestādes atsāk pārbaudes, ko veic ne retāk kā 2. punktā minētās pārbaudes, tikai pēc tam, kad trīs secīgās pārbaudēs saskaņā ar VI vai VII pielikumu, kas jāveic, izmantojot paraugus, kuri ņemti no produkcijas trīs dažādās dienās, kuras izvēlētas ilgākais četru nedēļu laikā, iegūti negatīvi rezultāti. Šo pārbaužu izmaksas sedz attiecīgā kautuve.

4.   Ja dzesēšanai ar gaisu to pārbaužu rezultāti, kas minētas 1. un 2. punktā, liecina par atbilstību kritērijiem, kuri ietverti VI līdz IX pielikumā, sešu mēnešu garumā, tad 1. punktā minēto pārbaužu biežumu var samazināt līdz vienai reizei mēnesī. Ja ir kāda neatbilstība kritērijiem, kas noteikti šajos pielikumos, tad pārbaudes ievieš atkārtoti, kā norādīts 1. punktā.

5.   Ja 2. punktā minēto pārbaužu rezultāts pārsniedz pieļaujamos limitus, tad uzskata, ka attiecīgā partija neatbilst šai regulai. Tomēr tādā gadījumā attiecīgā kautuve var pieprasīt, lai dalībvalsts references laboratorijā tiktu veikta kontrolanalīze, izmantojot metodi, ko izvēlas dalībvalsts kompetentā iestāde. Šīs kontrolanalīzes izdevumus sedz partijas īpašnieks.

6.   Ja pēc šādas kontrolanalīzes attiecīgo partiju atzīst par šai regulai neatbilstošu, kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, kas atļauj šādu partiju pārdot Kopienā tikai ar nosacījumu, ka attiecīgo liemeņu atsevišķos un lielapjoma iepakojumus kautuve kompetentās iestādes uzraudzībā marķē ar papīra lenti vai etiķeti, uz kuras ir vismaz viena no X pielikumā minētajām frāzēm, rakstīta ar lielajiem burtiem sarkanā krāsā.

Pirmajā daļā minētā partija paliek kompetentās iestādes uzraudzībā, līdz ir pabeigtas darbības ar to saskaņā ar šo punktu vai arī tā ir citādi likvidēta. Ja kompetentajai iestādei ir pierādīts, ka pirmajā daļā minētā partija ir paredzēta izvešanai, kompetentā iestāde veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu attiecīgās partijas pārdošanu Kopienā.

Pirmajā daļā minētās norādes marķē labi redzamā vietā tā, lai tās būtu viegli saskatāmas, skaidri salasāmas un neizdzēšamas. Tās nekādā gadījumā nedrīkst būt paslēptas, neskaidras vai aizsegtas ar kādu citu tekstu vai attēlu. Uz atsevišķajiem iepakojumiem burtiem ir jābūt vismaz 1 cm augstiem un uz lielapjoma iepakojumiem – 2 cm augstiem.

17. pants

1.   Ja ir pamatotas aizdomas par neatbilstību, galamērķa dalībvalsts var veikt saldētās vai ātrsaldētās cāļa gaļas nediskriminējošas pārbaudes izlases veidā, lai pārliecinātos, ka sūtījums atbilst 15. un 16. panta prasībām.

2.   Pārbaudes, kas minētas 1. punktā, veic preču galapunktā vai citā piemērotā vietā ar nosacījumu, ka pēdējā gadījumā vietu izvēlas uz robežas un ka tā cik vien iespējams maz traucē preču pārvadājumiem, un ka preces var virzīties uz priekšu uz galapunktu, tikko ir paņemts attiecīgais paraugs. Tomēr attiecīgos produktus nevar pārdot galapatērētājiem, kamēr nav pieejams pārbaudes rezultāts.

Šādas pārbaudes veic, cik vien iespējams drīz, lai nevajadzīgi neaizkavētu produktu laišanu tirgū vai neradītu kavēšanos, kas varētu pasliktināt to kvalitāti.

Šo pārbaužu rezultātus un jebkādus turpmākus lēmumus saistībā ar tiem, kā arī to pieņemšanas pamatojumu, vēlākais, divās darbdienās pēc paraugu ņemšanas paziņo nosūtītājam, saņēmējam vai viņu pārstāvim. Galamērķa dalībvalsts kompetentās iestādes pieņemtos lēmumus un šo lēmumu pamatojumus paziņo nosūtītājas dalībvalsts kompetentajai iestādei.

Pēc attiecīgā nosūtītāja vai viņa pārstāvja lūguma minētos lēmumus un pamatojumus viņam nosūta rakstveidā kopā ar precīzām ziņām par pārsūdzības tiesībām, kas viņam pieejamas saskaņā ar nosūtītājā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā arī par spēkā esošo procedūru un termiņiem.

3.   Ja 1. punktā minēto pārbaužu rezultāts pārsniedz pieļaujamās robežas, attiecīgās partijas īpašnieks var pieprasīt, lai tiktu veikta kontrolanalīze kādā no references laboratorijām, kas minētas XI pielikumā, izmantojot to pašu metodi kā pirmajai analīzei. Šīs kontrolanalīzes izdevumus sedz partijas īpašnieks. References laboratoriju uzdevumi un kompetence ir precizēta XII pielikumā.

4.   Ja pēc tam, kad ir veikta pārbaude saskaņā ar 1. un 2. punktu, un – ja izteikts attiecīgs lūgums – pēc tam, kad ir veikta kontrolanalīze, konstatē, ka saldētā vai ātrsaldētā cāļa gaļa neatbilst 15. un 16. pantam, galamērķa dalībvalsts kompetentā iestāde piemēro procedūras, kas paredzētas 16. panta 6. punktā.

5.   Gadījumos, kas paredzēti 3. un 4. punktā, galamērķa dalībvalsts kompetentā iestāde nekavējoties sazinās ar nosūtītājas dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Minētās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus un informē galamērķa dalībvalsts kompetento iestādi par veikto pārbaužu veidiem, pieņemtajiem lēmumiem un šo lēmumu pamatojumu.

Ja pārbaudēs, kas minētas 1. un 3. punktā, konstatē atkārtotu neatbilstību vai ja šādas pārbaudes pēc nosūtītājas dalībvalsts ieskatiem veic bez pietiekama pamatojuma, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes informē Komisiju.

Komisija, ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu šīs regulas vienādu piemērošanu, vai arī pēc galamērķa dalībvalsts lūguma un ņemot vērā pārkāpumu raksturu, var:

| — | nosūtīt uz attiecīgo uzņēmumu ekspertu misiju un sadarbībā ar kompetentajām valsts iestādēm veikt pārbaudes uz vietas vai |
| --- | --- |

—

nosūtīt uz attiecīgo uzņēmumu ekspertu misiju un sadarbībā ar kompetentajām valsts iestādēm veikt pārbaudes uz vietas vai

| — | pieprasīt, lai nosūtītājas dalībvalsts kompetentā iestāde pastiprina tās paraugu ņemšanu attiecīgajā uzņēmumā un, ja vajadzīgs, piemēro sankcijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 194. pantu. |
| --- | --- |

—

pieprasīt, lai nosūtītājas dalībvalsts kompetentā iestāde pastiprina tās paraugu ņemšanu attiecīgajā uzņēmumā un, ja vajadzīgs, piemēro sankcijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 194. pantu.

Komisija par saviem secinājumiem informē dalībvalstis. Dalībvalstis, kuru teritorijā veic pārbaudi, sniedz ekspertiem visu palīdzību, kas vajadzīga viņu uzdevuma veikšanai.

Līdz Komisijas atzinuma saņemšanai nosūtītājai dalībvalstij pēc galamērķa dalībvalsts pieprasījuma ir jāpastiprina attiecīgā uzņēmuma produktu pārbaudes.

Ja veic pasākumus, lai novērstu atkārtotas neatbilstības no uzņēmuma puses, Komisija no iesaistītā uzņēmuma iekasē visus izdevumus, kas radušies saistībā ar trešās daļas ievilkumu noteikumu piemērošanu.

18. pants

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes tūlīt dara zināmus valsts references laboratorijai to 15., 16. un 17. pantā minēto pārbaužu rezultātus, kuras tās veikušas pašas vai kas veiktas uz to atbildību.

Valstu references laboratorijas līdz katra gada 1. jūlijam nosūta šos datus 19. pantā minētajai ekspertu padomei, kas veic datu turpmāku izvērtēšanu un apspriežas ar valstu references laboratorijām. Rezultātus iesniedz izskatīšanai pārvaldības komitejā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. pantā paredzētajai procedūrai.

2.   Dalībvalstis pieņem praktiskus pasākumus pārbaudēm, kas paredzētas 15., 16. un 17. pantā, visām tirdzniecības fāzēm, ieskaitot pārbaudes attiecībā uz ievedumiem no trešām valstīm muitošanas laikā, saskaņā ar VI un VII pielikumu. Tās informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par šiem pasākumiem. Par visām izmaiņām, kas veiktas šajos pasākumos, tūlīt informē citas dalībvalstis un Komisiju.

19. pants

Ekspertu padome ūdens satura uzraudzībai mājputnu gaļā darbojas kā iestāde, kas koordinē valstu references laboratoriju pārbaudes pasākumus. Tā sastāv no Komisijas un valstu references laboratoriju pārstāvjiem. Padomes un valstu references laboratoriju uzdevumi, kā arī padomes organizatoriskā struktūra izklāstīta XII pielikumā.

Finansiāls atbalsts tiek izmaksāts references laboratorijai saskaņā ar nosacījumiem līgumā, kurš noslēgts starp Komisiju, kas darbojas Kopienas vārdā, un šo attiecīgo laboratoriju.

Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir pilnvarots parakstīt līgumu Komisijas vārdā.

20. pants

1.   Šādus svaigus, saldētus un ātrsaldētus mājputnu izcirtņus var realizēt tirdzniecībā vai uzņēmējdarbībā Kopienā, ja ūdens saturs nepārsniedz pieņemamās tehniskās vērtības, kas noteiktas, izmantojot analīzes metodi, kura aprakstīta VIII pielikumā (ķīmiskā metode):

| a) | vistas krūtiņas fileja, ar atslēgas kaulu vai bez tā, bez ādas; |
| --- | --- |

a)

vistas krūtiņas fileja, ar atslēgas kaulu vai bez tā, bez ādas;

| b) | vistas krūtiņa, ar ādu; |
| --- | --- |

b)

vistas krūtiņa, ar ādu;

| c) | vistas ciskas, stilbi, kājas, kājas ar muguras gabalu, kāju ceturtdaļas, bez ādas; |
| --- | --- |

c)

vistas ciskas, stilbi, kājas, kājas ar muguras gabalu, kāju ceturtdaļas, bez ādas;

| d) | tītara krūtiņas fileja, bez ādas; |
| --- | --- |

d)

tītara krūtiņas fileja, bez ādas;

| e) | tītara krūtiņa, ar ādu; |
| --- | --- |

e)

tītara krūtiņa, ar ādu;

| f) | tītara ciskas, stilbi, kājas, ar ādu; |
| --- | --- |

f)

tītara ciskas, stilbi, kājas, ar ādu;

| g) | atkaulota tītara kāju gaļa, bez ādas. |
| --- | --- |

g)

atkaulota tītara kāju gaļa, bez ādas.

2.   Kompetentās iestādes, ko izraudzījusi katra dalībvalsts, gādā par to, lai kautuves un izciršanas uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai tie ir pievienoti kautuvēm vai ne, pieņemtu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atbilstību 1. punkta nosacījumiem, un jo īpaši:

| a) | kautuvēs veic regulāras absorbētā ūdens pārbaudes saskaņā ar 16. panta 1. punktu arī vistu un tītaru liemeņiem, kas paredzēti šā panta 1. punktā uzskaitīto svaigo, saldēto un ātrsaldēto izcirtņu ražošanai. Šīs pārbaudes veic vismaz reizi astoņu stundu darba perioda laikā. Tomēr, ja tītaru liemeņus dzesē ar gaisu, regulāras absorbētā ūdens pārbaudes nav jāveic. Robežvērtības, kas noteiktas IX pielikuma 10. punktā, attiecas arī uz tītaru liemeņiem; |
| --- | --- |

a)

kautuvēs veic regulāras absorbētā ūdens pārbaudes saskaņā ar 16. panta 1. punktu arī vistu un tītaru liemeņiem, kas paredzēti šā panta 1. punktā uzskaitīto svaigo, saldēto un ātrsaldēto izcirtņu ražošanai. Šīs pārbaudes veic vismaz reizi astoņu stundu darba perioda laikā. Tomēr, ja tītaru liemeņus dzesē ar gaisu, regulāras absorbētā ūdens pārbaudes nav jāveic. Robežvērtības, kas noteiktas IX pielikuma 10. punktā, attiecas arī uz tītaru liemeņiem;

| b) | lai pārbaužu rezultāti tiktu reģistrēti un glabāti vienu gadu; |
| --- | --- |

b)

lai pārbaužu rezultāti tiktu reģistrēti un glabāti vienu gadu;

| c) | lai katra partija tiktu marķēta tā, ka var noteikt tās ražošanas datumu; šim partijas marķējumam jāparādās ražošanas reģistrā. |
| --- | --- |

c)

lai katra partija tiktu marķēta tā, ka var noteikt tās ražošanas datumu; šim partijas marķējumam jāparādās ražošanas reģistrā.

Ja cāļu dzesēšanai ar gaisu to pārbaužu rezultāti, kuras minētas a) apakšpunktā un 3. punktā, liecina par atbilstību kritērijiem, kuri noteikti VI līdz IX pielikumā, sešu mēnešu garumā, tad a) apakšpunktā minēto pārbaužu biežumu var samazināt līdz vienai reizei mēnesī. Ja ir kāda neatbilstība kritērijiem, kas noteikti VI līdz IX pielikumā, tad a) apakšpunktā minētās pārbaudes ievieš atkārtoti.

3.   Vismaz reizi trijos mēnešos 1. punktā minētās ūdens satura pārbaudes saldētiem un ātrsaldētiem mājputnu izcirtņiem veic izlases kārtā katram izciršanas uzņēmumam, kas ražo šādus izcirtņus, saskaņā ar VIII pielikumu. Šīs pārbaudes neveic mājputnu izcirtņiem, attiecībā uz ko ir iesniegts pierādījums atbilstoši kompetentās iestādes prasībām, ka tie ir paredzēti vienīgi izvešanai.

Pēc viena gada atbilstības kritērijiem, kas noteikti VIII pielikumā, konkrētajā gaļas sadalīšanas uzņēmumā pārbaužu biežumu samazina līdz vienai reizei sešos mēnešos. Ja ir kāda neatbilstība šiem kritērijiem, pārbaudes ievieš atkārtoti, kā norādīts pirmajā daļā.

4.   Mājputnu gaļas izcirtņiem, kas minēti šā panta 1. punktā, mutatis mutandis piemēro 16. panta 3. līdz 6. punktu, kā arī 17. un 18. pantu.

21. pants

No 2008. gada 1. jūlija Regulu (EEK) Nr. 1538/91 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu un Regulu (EEK) Nr. 1906/90 jāuzskata par atsaucēm uz šo regulu un jālasa saskaņā ar korelācijas tabulu, kas ietverta XIII pielikumā.

22. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 470/2008 (OV L 140, 30.5.2008., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 173, 6.7.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1029/2006 (OV L 186, 7.7.2006., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 143, 7.6.1991., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1474/2007 (OV L 329, 14.12.2007., 14. lpp.).

3

(4)  OV L 46, 21.2.1976., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/45/EK (OV L 247, 21.9.2007., 17. lpp.).

4

(5)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

5

(6)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

6

(7)  Saldējamā aparāta sabojāti: (kvalitātes samazināšanās nozīmē) ādas un/vai gaļas neatgriezeniska vietēja vai virsmas pārkalšana, kas parādās kā izmaiņas:

7

| — | sākotnējā krāsā (lielākoties tā kļūst bālāka) vai |
| --- | --- |

—

sākotnējā krāsā (lielākoties tā kļūst bālāka) vai

| — | smaržā (bez smaržas vai sasmakusi), vai |
| --- | --- |

—

smaržā (bez smaržas vai sasmakusi), vai

| — | konsistencē (sausa, poraina). |
| --- | --- |

—

konsistencē (sausa, poraina).

(8)  Pielaide katrai sugai, nevis visām sugām kopumā.

8

(9)  OV L 39, 15.2.1980., 40. lpp.

9

---

I PIELIKUMS

1. panta 1. punkts –   Veselu liemeņu nosaukumi

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Пиле, бройлер | Pollo (de carne) | Kuře, brojler | Kylling, slagtekylling | Hähnchen
  Masthuhn | Tibud, broiler | Κοτόπουλο
  Πετετνοί και κότες (κρεατοπαραγωγής) | Chicken, broiler | Poulet (de chair) | Pollo, ‘Broiler’ | Cālis, broilers |
| 2. | Петел, кокошка | Gallo, gallina | Kohout, slepice, drůbež na pečení, nebo vaření | Hane, høne, suppehøne | Suppenhuhn | Kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud | Πετεινοί και κότες (για βράοιμο) | Cock, hen, casserole, or boiling fowl | Coq, poule (à bouillir) | Gallo, gallina
  Pollame da brodo | Gailis, vista, sautēta vai vārīta mājputnu gaļa |
| 3. | Петел (угоен, скопен) | Capón | Kapoun | Kapun | Kapaun | Kohikukk | Καπόνια | Capon | Chapon | Cappone | Kapauns |
| 4. | Ярка, петле | Polluelo | Kuřátko, kohoutek | Poussin, Coquelet | Stubenküken | Kana- ja kukepojad | Νεοσσός, πετεινάρι | Poussin, Coquelet | Poussin, coquelet | Galletto | Cālītis |
| 5. | Млад петел | Gallo joven | Mladý kohout | Unghane | Junger Hahn | Noor kukk | Πετεινάρι | Young cock | Jeune coq | Giovane gallo | Jauns gailis |
| 1. | (Млада) пуйка | Pavo (joven) | (Mladá) krůta | (Mini) kalkun | (Junge) Pute, (Junger) Truthahn | (Noor) kalkun | (Νεαροί) γάλοι και γαλοπούλες | (Young) turkey | Dindonneau, (jeune) dinde | (Giovane) tacchino | (Jauns) tītars |
| 2. | Пуйка | Pavo | Krůta | Avlskalkun | Pute, Truthahn | Kalkun | Γάλοι και γαλοπούλες | Turkey | Dinde (à bouillir) | Tacchino/a | Tītars |
| 1. | (Млада) патица, пате (млада) мускусна патица, (млад) мюлар | Pato (joven o anadino), pato de Barbaria (joven), pato cruzado (joven) | (Mladá) kachna, kachnê, (mladá) Pižmová kachna, (mladá) kachna Mulard | (Ung) and (Ung) berberiand
  (Ung) mulardand | Frühmastente, Jungente, (Junge) Barbarieente (Junge Mulardente) | (Noor) part, pardipoeg. (noor) muskuspart, (noor) mullard | (Νεαρές) πάπιες ή παπάκια, (νεαρές) πάπιες Βαρβαρίας, (νεαρές) παπιες mulard | (Young) duck, duckling, (Young) Muscovy duck (Young) Mulard duck | (Jeune) canard, caneton, (jeune) canard de Barbarie, (jeune) canard mulard | (Giovane) anatra
  (Giovane) Anatra muta
  (Giovane) Anatra ‘mulard’ | (Jauna) pīle, pīlēns, (jauna) muskuspīle, (Jauna) Mulard pīle |
| 2. | Патица, мускусна патица, мюлар | Pato, pato de Barbaria, pato cruzado | Kachna, Pižmová kachna, kachna Mulard | Avlsand
  Avlsberberiand
  Avlsmulardand | Ente, Barbarieente
  Mulardente | Part, muskuspart, mullard | Πάτιες, πάτιες Βαρβαρίας πάτιες mulard | Duck, Muscovy duck, Mulard duck | Canard, canard de Barbarie (à bouillir), canard mulard (à bouillir) | Anatra Anatra muta Anatra ‘mulard’ | Pīle, muskuspīle, Mulard pīle |
| 1. | (Млада) гъска, гъсе | Oca (joven), ansarón | Mladá husa, house | (Ung) gås | Frühmastgans, (Junge) Gans, Jungmastgans | (Noor) hani, hanepoeg | (Νεαρές) χήνες ή χηνάκια | (Young) goose, gosling | (Jeune) oie ou oison | (Giovane) oca | (Jauna) zoss, zoslēns |
| 2. | Гъска | Oca | Husa | Avlsgås | Gans | Hani | Χήνες | Goose | Oie | Oca | Zoss |
| 1. | (Млада) токачка | Pintada (joven) | Mladá perlička | (Ung) perlehøne | (Junges) Perlhuhn | (Noor) pärlkana | (Νεαρές) φραγκόκοτες | (Young) guinea fowl | (Jeune) pintade Pintadeau | (Giovane) faraona | (Jauna) pērļu vistiņa |
| 2. | Токачка | Pintada | Perlička | Avlsperlehøne | Perlhuhn | Pärlkana | Φραγκόκοτες | Guinea fowl | Pintade | Faraona | Pērļu vistiņa |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

1.

Пиле, бройлер

Pollo (de carne)

Kuře, brojler

Kylling, slagtekylling

Hähnchen

Masthuhn

Tibud, broiler

Κοτόπουλο

Πετετνοί και κότες (κρεατοπαραγωγής)

Chicken, broiler

Poulet (de chair)

Pollo, ‘Broiler’

Cālis, broilers

2.

Петел, кокошка

Gallo, gallina

Kohout, slepice, drůbež na pečení, nebo vaření

Hane, høne, suppehøne

Suppenhuhn

Kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud

Πετεινοί και κότες (για βράοιμο)

Cock, hen, casserole, or boiling fowl

Coq, poule (à bouillir)

Gallo, gallina

Pollame da brodo

Gailis, vista, sautēta vai vārīta mājputnu gaļa

3.

Петел (угоен, скопен)

Capón

Kapoun

Kapun

Kapaun

Kohikukk

Καπόνια

Capon

Chapon

Cappone

Kapauns

4.

Ярка, петле

Polluelo

Kuřátko, kohoutek

Poussin, Coquelet

Stubenküken

Kana- ja kukepojad

Νεοσσός, πετεινάρι

Poussin, Coquelet

Poussin, coquelet

Galletto

Cālītis

5.

Млад петел

Gallo joven

Mladý kohout

Unghane

Junger Hahn

Noor kukk

Πετεινάρι

Young cock

Jeune coq

Giovane gallo

Jauns gailis

1.

(Млада) пуйка

Pavo (joven)

(Mladá) krůta

(Mini) kalkun

(Junge) Pute, (Junger) Truthahn

(Noor) kalkun

(Νεαροί) γάλοι και γαλοπούλες

(Young) turkey

Dindonneau, (jeune) dinde

(Giovane) tacchino

(Jauns) tītars

2.

Пуйка

Pavo

Krůta

Avlskalkun

Pute, Truthahn

Kalkun

Γάλοι και γαλοπούλες

Turkey

Dinde (à bouillir)

Tacchino/a

Tītars

1.

(Млада) патица, пате (млада) мускусна патица, (млад) мюлар

Pato (joven o anadino), pato de Barbaria (joven), pato cruzado (joven)

(Mladá) kachna, kachnê, (mladá) Pižmová kachna, (mladá) kachna Mulard

(Ung) and (Ung) berberiand

(Ung) mulardand

Frühmastente, Jungente, (Junge) Barbarieente (Junge Mulardente)

(Noor) part, pardipoeg. (noor) muskuspart, (noor) mullard

(Νεαρές) πάπιες ή παπάκια, (νεαρές) πάπιες Βαρβαρίας, (νεαρές) παπιες mulard

(Young) duck, duckling, (Young) Muscovy duck (Young) Mulard duck

(Jeune) canard, caneton, (jeune) canard de Barbarie, (jeune) canard mulard

(Giovane) anatra

(Giovane) Anatra muta

(Giovane) Anatra ‘mulard’

(Jauna) pīle, pīlēns, (jauna) muskuspīle, (Jauna) Mulard pīle

2.

Патица, мускусна патица, мюлар

Pato, pato de Barbaria, pato cruzado

Kachna, Pižmová kachna, kachna Mulard

Avlsand

Avlsberberiand

Avlsmulardand

Ente, Barbarieente

Mulardente

Part, muskuspart, mullard

Πάτιες, πάτιες Βαρβαρίας πάτιες mulard

Duck, Muscovy duck, Mulard duck

Canard, canard de Barbarie (à bouillir), canard mulard (à bouillir)

Anatra Anatra muta Anatra ‘mulard’

Pīle, muskuspīle, Mulard pīle

1.

(Млада) гъска, гъсе

Oca (joven), ansarón

Mladá husa, house

(Ung) gås

Frühmastgans, (Junge) Gans, Jungmastgans

(Noor) hani, hanepoeg

(Νεαρές) χήνες ή χηνάκια

(Young) goose, gosling

(Jeune) oie ou oison

(Giovane) oca

(Jauna) zoss, zoslēns

2.

Гъска

Oca

Husa

Avlsgås

Gans

Hani

Χήνες

Goose

Oie

Oca

Zoss

1.

(Млада) токачка

Pintada (joven)

Mladá perlička

(Ung) perlehøne

(Junges) Perlhuhn

(Noor) pärlkana

(Νεαρές) φραγκόκοτες

(Young) guinea fowl

(Jeune) pintade Pintadeau

(Giovane) faraona

(Jauna) pērļu vistiņa

2.

Токачка

Pintada

Perlička

Avlsperlehøne

Perlhuhn

Pärlkana

Φραγκόκοτες

Guinea fowl

Pintade

Faraona

Pērļu vistiņa

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Viščiukas broileris | Brojler csirke, pecsenyecsirke | Fellus, brojler | Kuiken, braadkuiken | Kurczę, broiler | Frango | Pui de carne, broiler | Kurča, brojler | Pitovni piščanec – brojler | Broileri | Kyckling, slaktkyckling (broiler) |
| 2. | Gaidys, višta, skirti troškinti arba virti | Kakas és tyúk
  (főznivaló baromfi) | Serduk, tiġieġa
  (tal-brodu) | Haan, hen soep- of stoofkip | Kura rosołowa | Galo, galinha | Cocoș, găină sau carne de pasăre pentru fiert | Kohút, sliepka | Petelin, kokoš, perutnina za pečenje ali kuhanje | Kukko, kana | Tupp, höna, gryt-, eller kokhöna |
| 3. | Kaplūnas | Kappan | Ħasi | Kapoen | Kapłon | Capão | Clapon | Kapún | Kopun | Chapon (syöttökukko) | Kapun |
| 4. | Viščiukas | Minicsirke | Għattuqa, coquelet | Piepkuiken | Kurczątko | Franguitos | Pui tineri | Kurčiatko | Mlad piščanec, mlad petelin
  (kokelet) | Kananpoika, kukonpoika | Poussin, Coquelet |
| 5. | Gaidžiukas | Fiatal kakas | Serduk żgħir fl-eta | Jonge haan | Młody kogut | Galo jovem | Cocoș tânăr | Mladý kohút | Mlad petelin | Nuori kukko | Ung tupp |
| 1. | Kalakučiukas | Pecsenyepulyka, gigantpulyka, növendék pulyka | Dundjan (żgħir fl-eta) | (Jonge) kalkoen | (Młody) indyk | Peru | Curcan (tânăr) | Mladá morka | (Mlada) pura | (Nuori) kalkkuna | (Ung) kalkon |
| 2. | Kalakutas | Pulyka | Dundjan | Kalkoen | Indyk | Peru adulto | Curcan | Morka | Pura | Kalkkuna | Kalkon |
| 1. | Ančiukai, muskusinės anties ančiukai, mulardinės anties ančiukai | Pecsenyekacsa, Pecsenye pézsmakacsa, Pecsenye mulard-kacsa | Papra (żgħira fl-eta), papra żgħira (fellus ta’ papra) muskovy (żgħira fl-eta), papra mulard | (Jonge) eend, (Jonge) Barbarijse eend (Jonge) „Mulard”-eend | (Młoda) kaczka tuczona, (Młoda) kaczka piżmova, (Młoda) kaczka mulard | Pato, Pato Barbary, Pato Mulard | Rață (tânără), rață (tânără) din specia Cairina moschata, rață (tânără) Mulard | (Mladá kačica), káča, (Mladá) pižmová kačica, (Mladý) mulard | (Mlada) raca, račka, (mlada) muškatna raca, (mlada) mulard raca | (Nuori) ankka, (Nuori) myskiankka | (Ung) anka, ankunge (ung) mulardand (ung) myskand |
| 2. | Antis, muskusinė antis, mulardinė antis | Kacsa, Pézsma kacsa, Mulard kacsa | Papra, papra muscovy, papra mulard | Eend Barbarijse eend „Mulard”-eend | Kaczka, Kaczka piżmowa, Kaczka mulard | Pato adulto, pato adulto Barbary, pato adulto Mulard | Rață, rață din specia Cairina moschata, rață Mulard | Kačica, Pyžmová kačica, Mulard | Raca, muškatna raca, mulard raca | Ankka, myskiankka | Anka, mulardand, myskand |
| 1. | Žąsiukas | Fiatal liba, pecsenye liba | Wiżża (żgħira fl-eta), fellusa ta’ wiżża | (Jonge) gans | Młoda gęś | Ganso | Gâscă (tânără) | (Mladá) hus, húsa | (Mlada) gos, goska | (Nuori) hanhi | (Ung) gås, gåsunge |
| 2. | Žąsis | Liba | Wiżża | Gans | Gęś | Ganso adulto | Gâscă | Hus | Gos | Hanhi | Gås |
| 1. | Perlinių vištų viščiukai | Pecsenyegyöngyös | Farghuna
  (żgħira fl-eta) | (Jonge) parelhoen | (Młoda)
  perliczka | Pintada | Bibilică adultă | (Mladá) perlička | (Mlada) pegatka | (Nuori) helmikana | (Ung) pärlhöna |
| 2. | Perlinės vištos | Gyöngytyúk | Fargħuna | Parelhoen | Perlica | Pintada adulta | Bibilică | Perlička | Pegatka | Helmikana | Pärlhöna |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

1.

Viščiukas broileris

Brojler csirke, pecsenyecsirke

Fellus, brojler

Kuiken, braadkuiken

Kurczę, broiler

Frango

Pui de carne, broiler

Kurča, brojler

Pitovni piščanec – brojler

Broileri

Kyckling, slaktkyckling (broiler)

2.

Gaidys, višta, skirti troškinti arba virti

Kakas és tyúk

(főznivaló baromfi)

Serduk, tiġieġa

(tal-brodu)

Haan, hen soep- of stoofkip

Kura rosołowa

Galo, galinha

Cocoș, găină sau carne de pasăre pentru fiert

Kohút, sliepka

Petelin, kokoš, perutnina za pečenje ali kuhanje

Kukko, kana

Tupp, höna, gryt-, eller kokhöna

3.

Kaplūnas

Kappan

Ħasi

Kapoen

Kapłon

Capão

Clapon

Kapún

Kopun

Chapon (syöttökukko)

Kapun

4.

Viščiukas

Minicsirke

Għattuqa, coquelet

Piepkuiken

Kurczątko

Franguitos

Pui tineri

Kurčiatko

Mlad piščanec, mlad petelin

(kokelet)

Kananpoika, kukonpoika

Poussin, Coquelet

5.

Gaidžiukas

Fiatal kakas

Serduk żgħir fl-eta

Jonge haan

Młody kogut

Galo jovem

Cocoș tânăr

Mladý kohút

Mlad petelin

Nuori kukko

Ung tupp

1.

Kalakučiukas

Pecsenyepulyka, gigantpulyka, növendék pulyka

Dundjan (żgħir fl-eta)

(Jonge) kalkoen

(Młody) indyk

Peru

Curcan (tânăr)

Mladá morka

(Mlada) pura

(Nuori) kalkkuna

(Ung) kalkon

2.

Kalakutas

Pulyka

Dundjan

Kalkoen

Indyk

Peru adulto

Curcan

Morka

Pura

Kalkkuna

Kalkon

1.

Ančiukai, muskusinės anties ančiukai, mulardinės anties ančiukai

Pecsenyekacsa, Pecsenye pézsmakacsa, Pecsenye mulard-kacsa

Papra (żgħira fl-eta), papra żgħira (fellus ta’ papra) muskovy (żgħira fl-eta), papra mulard

(Jonge) eend, (Jonge) Barbarijse eend (Jonge) „Mulard”-eend

(Młoda) kaczka tuczona, (Młoda) kaczka piżmova, (Młoda) kaczka mulard

Pato, Pato Barbary, Pato Mulard

Rață (tânără), rață (tânără) din specia Cairina moschata, rață (tânără) Mulard

(Mladá kačica), káča, (Mladá) pižmová kačica, (Mladý) mulard

(Mlada) raca, račka, (mlada) muškatna raca, (mlada) mulard raca

(Nuori) ankka, (Nuori) myskiankka

(Ung) anka, ankunge (ung) mulardand (ung) myskand

2.

Antis, muskusinė antis, mulardinė antis

Kacsa, Pézsma kacsa, Mulard kacsa

Papra, papra muscovy, papra mulard

Eend Barbarijse eend „Mulard”-eend

Kaczka, Kaczka piżmowa, Kaczka mulard

Pato adulto, pato adulto Barbary, pato adulto Mulard

Rață, rață din specia Cairina moschata, rață Mulard

Kačica, Pyžmová kačica, Mulard

Raca, muškatna raca, mulard raca

Ankka, myskiankka

Anka, mulardand, myskand

1.

Žąsiukas

Fiatal liba, pecsenye liba

Wiżża (żgħira fl-eta), fellusa ta’ wiżża

(Jonge) gans

Młoda gęś

Ganso

Gâscă (tânără)

(Mladá) hus, húsa

(Mlada) gos, goska

(Nuori) hanhi

(Ung) gås, gåsunge

2.

Žąsis

Liba

Wiżża

Gans

Gęś

Ganso adulto

Gâscă

Hus

Gos

Hanhi

Gås

1.

Perlinių vištų viščiukai

Pecsenyegyöngyös

Farghuna

(żgħira fl-eta)

(Jonge) parelhoen

(Młoda)

perliczka

Pintada

Bibilică adultă

(Mladá) perlička

(Mlada) pegatka

(Nuori) helmikana

(Ung) pärlhöna

2.

Perlinės vištos

Gyöngytyúk

Fargħuna

Parelhoen

Perlica

Pintada adulta

Bibilică

Perlička

Pegatka

Helmikana

Pärlhöna

1. panta 2. punkts –   Mājputnu izcirtņu nosaukumi

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Половинка | Medio | Půlka | Halvt | Hälfte oder Halbes | Pool | Μισά | Half | Demi ou moitié | Metà | Puse |
| b) | Четвъртинка | Charto | Čtvrtka | Kvart | (Vorder-, Hinter-)Viertel | Veerand | Τεταρτημόριο | Quarter | Quart | Quarto | Ceturdaļa |
| c) | Неразделени четвъртинки с бутчетата | Cuartos traseros unidos | Neoddělená zadní čtvrtka | Sammenhængende lårstykker | Hinterviertel am Stück | Lahtilõikamata koivad | Αδιαχώριστα τεταρτημόρια ποδιών | Unseparated leg quarters | Quarts postérieurs non séparés | Cosciotto | Nesadalītas kāju ceturdaļas |
| d) | Гърди, бяло месо или филе с кост | Pechuga | Prsa | Bryst | Brust, halbe Brust, halbierte Brust | Rind | Στήθος | Breast | Poitrine, blanc ou filet sur os | Petto con osso | Krūtiņa |
| e) | Бутче | Muslo y contramuslo | Stehno | Helt lår | Schenkel, Keule | Koib | Πόδι | Leg | Cuisse | Coscia | Kāja |
| f) | Бутче с част от гърба, прикрепен към него | Charto trasero de pollo | Stehno kuřete s částí zad | Kyllingelår med en del af ryggen | Hähnchenschenkel mit Rückenstück, Hühnerkeule mit Rückenstück | Koib koos seljaosaga | Πόδι από κοτόπουλο με ένα κομμάτι της ράχης | Chicken leg with a portion of the back | Cuisse de poulet avec une portion du dos | Coscetta | Cāļa kāja ar muguras daļu |
| g) | Бедро | Contramuslo | Horní stehno | Overlår | Oberschenkel, Oberkeule | Reis | Μηρός (μπούτι) | Thigh | Haut de cuisse | Sovraccoscia | Šķiņkis |
| h) | Подбедрица | Muslo | Dolní stehno
  (palička) | Underlår | Unterschenkel, Unterkeule | Sääretükk | Κνήμη | Drumstick | Pilon | Fuso | Stilbs |
| i) | Крило | Ala | Křídlo | Vinge | Flügel | Tiib | Φτερούγα | Wing | Aile | Ala | Spārns |
| j) | Неразделени крила | Alas unidas | Neoddělená křídla | Sammenhængende vinger | Beide Flügel, ungetrennt | Lahtilõikamata tiivad | Αδιαχώριστες φτερούγες | Unseparated wings | Ailes non séparées | Ali non separate | Nesadalīti spārni |
| k) | Филе от гърдите, бяло месо | Filete de pechuga | Prsní řízek | Brystfilet | Brustfilet, Filet aus der Brust, Filet | Rinnafilee | Φιλέτο στήθους | Breast fillet | Filet de poitrine, blanc, filet, noix | Filetto, fesa (tacchino) | Krūtiņas fileja |
| l) | Филе от гърдите с „ядеца“ | Filete de pechuga con clavícula | Filety z prsou
  (Klíční kost s chrupavkou prsní kosti včetně svaloviny v přirozené souvislosti, klíč. kost a chrupavka max. 3 % z cel. hmotnosti) | Brystfilet med ønskeben | Brustfilet mit Schlüsselbein | Rinnafilee koos harkluuga | Φιλέτο στήθους με κλειδοκόκαλο | Breast fillet with wishbone | Filet de poitrine avec clavicule | Petto (con forcella), fesa (con forcella) | Krūtiņas fileja ar krūšukaulu |
| m) | Нетлъсто филе | Magret, maigret | Magret, maigret
  (filety z prsou kachen a hus s kůží a podkožním tukem pokrývajícím prsní sval, bez hlubokého svalu prsního) | Magret, maigret | Magret, Maigret | Rinnaliha
  („magret” või „maigret”) | Maigret, magret | Magret, maigret | Magret, maigret | Magret, maigret | Pīles krūtiņa |
| n) | Oбезкостен пуешки бут | Carne de muslo y contramuslo de pavo deshuesada | U vykostěných krůtích stehen | Udbenet kød af hele kalkunlår | Entbeintes Fleisch von Putenschenkeln | Kalkuni konditustatud koivaliha | Κρέας ποδιού γαλοπούλας χωρίς κόκαλο | Deboned turkey leg meat | Cuisse désossée de dinde | Carne di coscia di tacchino disossata | Atkaulotai tītara kāju gaļai |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

a)

Половинка

Medio

Půlka

Halvt

Hälfte oder Halbes

Pool

Μισά

Half

Demi ou moitié

Metà

Puse

b)

Четвъртинка

Charto

Čtvrtka

Kvart

(Vorder-, Hinter-)Viertel

Veerand

Τεταρτημόριο

Quarter

Quart

Quarto

Ceturdaļa

c)

Неразделени четвъртинки с бутчетата

Cuartos traseros unidos

Neoddělená zadní čtvrtka

Sammenhængende lårstykker

Hinterviertel am Stück

Lahtilõikamata koivad

Αδιαχώριστα τεταρτημόρια ποδιών

Unseparated leg quarters

Quarts postérieurs non séparés

Cosciotto

Nesadalītas kāju ceturdaļas

d)

Гърди, бяло месо или филе с кост

Pechuga

Prsa

Bryst

Brust, halbe Brust, halbierte Brust

Rind

Στήθος

Breast

Poitrine, blanc ou filet sur os

Petto con osso

Krūtiņa

e)

Бутче

Muslo y contramuslo

Stehno

Helt lår

Schenkel, Keule

Koib

Πόδι

Leg

Cuisse

Coscia

Kāja

f)

Бутче с част от гърба, прикрепен към него

Charto trasero de pollo

Stehno kuřete s částí zad

Kyllingelår med en del af ryggen

Hähnchenschenkel mit Rückenstück, Hühnerkeule mit Rückenstück

Koib koos seljaosaga

Πόδι από κοτόπουλο με ένα κομμάτι της ράχης

Chicken leg with a portion of the back

Cuisse de poulet avec une portion du dos

Coscetta

Cāļa kāja ar muguras daļu

g)

Бедро

Contramuslo

Horní stehno

Overlår

Oberschenkel, Oberkeule

Reis

Μηρός (μπούτι)

Thigh

Haut de cuisse

Sovraccoscia

Šķiņkis

h)

Подбедрица

Muslo

Dolní stehno

(palička)

Underlår

Unterschenkel, Unterkeule

Sääretükk

Κνήμη

Drumstick

Pilon

Fuso

Stilbs

i)

Крило

Ala

Křídlo

Vinge

Flügel

Tiib

Φτερούγα

Wing

Aile

Ala

Spārns

j)

Неразделени крила

Alas unidas

Neoddělená křídla

Sammenhængende vinger

Beide Flügel, ungetrennt

Lahtilõikamata tiivad

Αδιαχώριστες φτερούγες

Unseparated wings

Ailes non séparées

Ali non separate

Nesadalīti spārni

k)

Филе от гърдите, бяло месо

Filete de pechuga

Prsní řízek

Brystfilet

Brustfilet, Filet aus der Brust, Filet

Rinnafilee

Φιλέτο στήθους

Breast fillet

Filet de poitrine, blanc, filet, noix

Filetto, fesa (tacchino)

Krūtiņas fileja

l)

Филе от гърдите с „ядеца“

Filete de pechuga con clavícula

Filety z prsou

(Klíční kost s chrupavkou prsní kosti včetně svaloviny v přirozené souvislosti, klíč. kost a chrupavka max. 3 % z cel. hmotnosti)

Brystfilet med ønskeben

Brustfilet mit Schlüsselbein

Rinnafilee koos harkluuga

Φιλέτο στήθους με κλειδοκόκαλο

Breast fillet with wishbone

Filet de poitrine avec clavicule

Petto (con forcella), fesa (con forcella)

Krūtiņas fileja ar krūšukaulu

m)

Нетлъсто филе

Magret, maigret

Magret, maigret

(filety z prsou kachen a hus s kůží a podkožním tukem pokrývajícím prsní sval, bez hlubokého svalu prsního)

Magret, maigret

Magret, Maigret

Rinnaliha

(„magret” või „maigret”)

Maigret, magret

Magret, maigret

Magret, maigret

Magret, maigret

Pīles krūtiņa

n)

Oбезкостен пуешки бут

Carne de muslo y contramuslo de pavo deshuesada

U vykostěných krůtích stehen

Udbenet kød af hele kalkunlår

Entbeintes Fleisch von Putenschenkeln

Kalkuni konditustatud koivaliha

Κρέας ποδιού γαλοπούλας χωρίς κόκαλο

Deboned turkey leg meat

Cuisse désossée de dinde

Carne di coscia di tacchino disossata

Atkaulotai tītara kāju gaļai

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Pusė | Fél baromfi | Nofs | Helft | Połówka | Metade | Jumătăți | Polená hydina | Polovica | Puolikas | Halva |
| b) | Ketvirtis | Negyed baromfi | Kwart | Kwart | Ćwiartka | Quarto | Sferturi | Štvrťka hydiny | Četrt | Neljännes | Kvart |
| c) | Neatskirti kojų ketvirčiai | Összefüggő (egész) combnegyedek | Il-kwarti ta’ wara tas-saqajn, mhux separati | Niet-gescheiden achterkwarten | Ćwiartka tylna w całości | Quartos da coxa não separados | Sferturi posterioare neseparate | Neoddelené hydinové stehná | Neločene četrti nog | Takaneljännes | Bakdelspart |
| d) | Krūtinėlė | Mell | Sidra | Borst | Pierś, połówka piersi | Peito | Piept | Prsia | Prsi | Rinta | Bröst |
| e) | Koja | Comb | Koxxa | Hele poot, hele dij | Noga | Perna inteira | Pulpă | Hydinové stehno | Bedro | Koipireisi | Klubba |
| f) | Viščiuko koja su neatskirta nugaros dalimi | Csirkecomb a hát egy részével | Koxxa tat-tiġieġa b’porzjon tad-dahar | Poot/dij met rugdeel (bout) | Noga kurczęca z częścią grzbietu | Perna inteira de frango com uma porção do dorso | Pulpă de pui cu o porțiune din spate atașată | Kuracie stehno s panvou | Piščančja bedra z delom hrbta | Koipireisi, jossa selkäosa | Kycklingklubba med del av ryggben |
| g) | Šlaunelė | Felsőcomb | Il-biċċa ta’ fuq tal-koxxa | Bovenpoot, bovendij | Udo | Coxa | Pulpă superioară | Horné hydinové stehno | Stegno | Reisi | Lår |
| h) | Blauzdelė | Alsócomb | Il-biċċa t’isfel tal-koxxa
  (drumstick) | Onderpoot, onderdij
  (Drumstick) | Podudzie | Perna | Pulpă inferioară | Dolné hydinové stehno | Krača | Koipi | Ben |
| i) | Sparnas | Szárny | Ġewnaħ | Vleugel | Skrzydło | Asa | Aripi | Hydinové krídelko | Peruti | Siipi | Vinge |
| j) | Neatskirti sparnai | Összefüggő (egész) szárnyak | Ġwienaħ mhux separati | Niet-gescheiden vleugels | Skrzydła w całości | Asas não separadas | Aripi neseparate | Neoddelené hydinové krídla | Neločene peruti | Siivet kiinni toisissaan | Sammanhängande vingar |
| k) | Krūtinėlės filė | Mellfilé | Flett tas-sidra | Borstfilet | Filet z piersi | Carne de peito | Piept dezosat | Hydinový rezeň | Prsni file | Rintafilee | Bröstfilé |
| l) | Krūtinėlės filė su raktikauliu ir krūtinkauliu | Mellfilé szegycsonttal | Flett tas-sidra bil-wishbone | Borstfilet met vorkbeen | Filet z piersi z obojczykiem | Carne de peito com fúrcula | Piept dezosat cu osul iadeș | Hydinový rezeň s kosťou | Prsni file s prsno kostjo | Rintafilee solisluineen | Bröstfilé med nyckelben |
| m) | Krūtinėlės filė be kiliojo raumens
  (magret) | Bőrös libamell-filé, (maigret) | Magret, maigret | Magret | Magret | Magret, maigret | Tacâm de pasăre, spinări de pasăre | Magret | Magret | Magret, maigret | Magret, maigret |
| n) | Kalakuto kojų mėsa be kaulų | Kicsontozott pulykacomb | Laħam tas-saqajn tad-dundjan dissussat | Vlees van hele poten/hele dijen van kalkoenen, zonder been | Pozbawione kości mięso z nogi indyka | Carne desossada da perna inteira de peru | Pulpă dezosată de curcan | Vykostené morčacie stehno | Puranje bedro brez kosti | Kalkkunan luuton koipi-reisiliha | Urbenat kalkonkött av klubba |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

a)

Pusė

Fél baromfi

Nofs

Helft

Połówka

Metade

Jumătăți

Polená hydina

Polovica

Puolikas

Halva

b)

Ketvirtis

Negyed baromfi

Kwart

Kwart

Ćwiartka

Quarto

Sferturi

Štvrťka hydiny

Četrt

Neljännes

Kvart

c)

Neatskirti kojų ketvirčiai

Összefüggő (egész) combnegyedek

Il-kwarti ta’ wara tas-saqajn, mhux separati

Niet-gescheiden achterkwarten

Ćwiartka tylna w całości

Quartos da coxa não separados

Sferturi posterioare neseparate

Neoddelené hydinové stehná

Neločene četrti nog

Takaneljännes

Bakdelspart

d)

Krūtinėlė

Mell

Sidra

Borst

Pierś, połówka piersi

Peito

Piept

Prsia

Prsi

Rinta

Bröst

e)

Koja

Comb

Koxxa

Hele poot, hele dij

Noga

Perna inteira

Pulpă

Hydinové stehno

Bedro

Koipireisi

Klubba

f)

Viščiuko koja su neatskirta nugaros dalimi

Csirkecomb a hát egy részével

Koxxa tat-tiġieġa b’porzjon tad-dahar

Poot/dij met rugdeel (bout)

Noga kurczęca z częścią grzbietu

Perna inteira de frango com uma porção do dorso

Pulpă de pui cu o porțiune din spate atașată

Kuracie stehno s panvou

Piščančja bedra z delom hrbta

Koipireisi, jossa selkäosa

Kycklingklubba med del av ryggben

g)

Šlaunelė

Felsőcomb

Il-biċċa ta’ fuq tal-koxxa

Bovenpoot, bovendij

Udo

Coxa

Pulpă superioară

Horné hydinové stehno

Stegno

Reisi

Lår

h)

Blauzdelė

Alsócomb

Il-biċċa t’isfel tal-koxxa

(drumstick)

Onderpoot, onderdij

(Drumstick)

Podudzie

Perna

Pulpă inferioară

Dolné hydinové stehno

Krača

Koipi

Ben

i)

Sparnas

Szárny

Ġewnaħ

Vleugel

Skrzydło

Asa

Aripi

Hydinové krídelko

Peruti

Siipi

Vinge

j)

Neatskirti sparnai

Összefüggő (egész) szárnyak

Ġwienaħ mhux separati

Niet-gescheiden vleugels

Skrzydła w całości

Asas não separadas

Aripi neseparate

Neoddelené hydinové krídla

Neločene peruti

Siivet kiinni toisissaan

Sammanhängande vingar

k)

Krūtinėlės filė

Mellfilé

Flett tas-sidra

Borstfilet

Filet z piersi

Carne de peito

Piept dezosat

Hydinový rezeň

Prsni file

Rintafilee

Bröstfilé

l)

Krūtinėlės filė su raktikauliu ir krūtinkauliu

Mellfilé szegycsonttal

Flett tas-sidra bil-wishbone

Borstfilet met vorkbeen

Filet z piersi z obojczykiem

Carne de peito com fúrcula

Piept dezosat cu osul iadeș

Hydinový rezeň s kosťou

Prsni file s prsno kostjo

Rintafilee solisluineen

Bröstfilé med nyckelben

m)

Krūtinėlės filė be kiliojo raumens

(magret)

Bőrös libamell-filé, (maigret)

Magret, maigret

Magret

Magret

Magret, maigret

Tacâm de pasăre, spinări de pasăre

Magret

Magret

Magret, maigret

Magret, maigret

n)

Kalakuto kojų mėsa be kaulų

Kicsontozott pulykacomb

Laħam tas-saqajn tad-dundjan dissussat

Vlees van hele poten/hele dijen van kalkoenen, zonder been

Pozbawione kości mięso z nogi indyka

Carne desossada da perna inteira de peru

Pulpă dezosată de curcan

Vykostené morčacie stehno

Puranje bedro brez kosti

Kalkkunan luuton koipi-reisiliha

Urbenat kalkonkött av klubba

---

II PIELIKUMS

Griezums, ar ko atdala cisku/kājiņu un muguru

| — | gūžas locītavas atdalīšana |
| --- | --- |

—

gūžas locītavas atdalīšana

Image

Griezums, ar ko atdala cisku un stilbiņu

| — | ceļa locītavas atdalīšana |
| --- | --- |

—

ceļa locītavas atdalīšana

Image

---

III PIELIKUMS

10. pants –   Dzesēšanas metodes

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Въздушно охлаждане | Refrigeración por aire | Vzduchem (Chlazení vzduchem) | Luftkøling | Luftkühlung | Ōhkjahutus | Ψύξη με αέρα | Air chilling | Refroidissement à l'air | Raffreddamento ad aria | Dzesēšana ar gaisu |
| 2. | Въздушно-душово охлаждане | Refrigeración por aspersión ventilada | Vychlazeným proudem vzduchu s postřikem | Luftspraykøling | Luft-Sprühkühlung | Ōhkpiserdusjahutus | Ψύξη με ψεκασμό | Air spray chilling | Refroidissement par aspersion ventilée | Raffreddamento per aspersione e ventilazione | Dzesēšana ar izsmidzinātu gaisu |
| 3. | Охлаждане чрез потапяне | Refrigeración por immersión | Ve vodní lázni ponořením | Neddypningskøling | Gegenstrom-Tauchkühlung | Sukeljahutus | Ψύξη με βύθιση | Immersion chilling | Refroidissement par immersion | Raffreddamento per immersione | Dzesēšana iegremdējot |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

1.

Въздушно охлаждане

Refrigeración por aire

Vzduchem (Chlazení vzduchem)

Luftkøling

Luftkühlung

Ōhkjahutus

Ψύξη με αέρα

Air chilling

Refroidissement à l'air

Raffreddamento ad aria

Dzesēšana ar gaisu

2.

Въздушно-душово охлаждане

Refrigeración por aspersión ventilada

Vychlazeným proudem vzduchu s postřikem

Luftspraykøling

Luft-Sprühkühlung

Ōhkpiserdusjahutus

Ψύξη με ψεκασμό

Air spray chilling

Refroidissement par aspersion ventilée

Raffreddamento per aspersione e ventilazione

Dzesēšana ar izsmidzinātu gaisu

3.

Охлаждане чрез потапяне

Refrigeración por immersión

Ve vodní lázni ponořením

Neddypningskøling

Gegenstrom-Tauchkühlung

Sukeljahutus

Ψύξη με βύθιση

Immersion chilling

Refroidissement par immersion

Raffreddamento per immersione

Dzesēšana iegremdējot

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Atšaldymas ore | Levegős hűtés | Tkessih bl-arja | Luchtkoeling | Owiewowa | Refrigeração por ventilação | Refrigerare în aer | Chladené vzduchom | Zračno hlajenje | Ilmajäähdytys | Luftkylning |
| 2. | Atšaldymas pučiant orą | Permetezéses hűtés | Tkessih b'air spray | Lucht-sproeikoeling | Owiewowo-natryskowa | Refrigeração por aspersão e ventilação | Refrigerare prin dușare cu aer | Chladené sprejovaním | Hlajenje s pršenjem | Ilmasprayjäähdytys | Evaporativ kylning |
| 3. | Atšaldymas panardinant | Bemerítéses hűtés | Tkessiħ b’immersjoni | Dompelkoeling | Zanurzeniowa | Refrigeração por imersão | Refrigerare prin imersiune | Chladené vo vode | Hlajenje s potapljanjem | Vesijäähdytys | Vattenkylning |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

1.

Atšaldymas ore

Levegős hűtés

Tkessih bl-arja

Luchtkoeling

Owiewowa

Refrigeração por ventilação

Refrigerare în aer

Chladené vzduchom

Zračno hlajenje

Ilmajäähdytys

Luftkylning

2.

Atšaldymas pučiant orą

Permetezéses hűtés

Tkessih b'air spray

Lucht-sproeikoeling

Owiewowo-natryskowa

Refrigeração por aspersão e ventilação

Refrigerare prin dușare cu aer

Chladené sprejovaním

Hlajenje s pršenjem

Ilmasprayjäähdytys

Evaporativ kylning

3.

Atšaldymas panardinant

Bemerítéses hűtés

Tkessiħ b’immersjoni

Dompelkoeling

Zanurzeniowa

Refrigeração por imersão

Refrigerare prin imersiune

Chladené vo vode

Hlajenje s potapljanjem

Vesijäähdytys

Vattenkylning

---

IV PIELIKUMS

11. panta 1. punkts –   Audzēšanas veidi

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Хранена с ... % ...
  гъска, хранена с овес | Alimentado con ... % de ...
  Oca engordada con avena | Krmena (čím) ... % (čeho) ...
  Husa krmená ovsem | Fodret med ... % ...
  Havrefodret gås | Mast mit ... % ...
  Hafermastgans | Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...
  Kaeraga toidetud hani | Έχει τραφεί με ... % ...
  Χήνα που παχαίνεται με βρώμη | Fed with ... % of ...
  Oats fed goose | Alimenté avec ... % de ...
  Oie nourrie à l’avoine | Alimentato con il ... % di ...
  Oca ingrassata con avena | Barība ar ... % ...
  ar auzām barotas zosis |
| b) | Екстензивно закрито
  (отгледан на закрито) | Sistema extensivo en gallinero | Extenzivní v hale | Ekstensivt staldopdræt
  (skrabe ...) | Extensive Bodenhaltung | Ekstensiivne seespidamine
  (lindlas pidamine) | Εκτατικής εκτροφής | Extensive indoor
  (barnreared) | Élevé à l’intérieur:
  système extensif | Estensivo al coperto | Turēšana galvenokārt telpās
  (“Audzēti kūtī”) |
| c) | Свободен начин на отглеждане | Gallinero con salida libre | Volný výběh | Fritgående | Freilandhaltung | Vabapidamine | Ελεύθερης βοσκής | Free range | Sortant à l’extérieur | All’aperto | Brīvā turēšana |
| d) | Традиционен свободен начин на отглеждане | Granja al aire libre | Tradiční volný výběh | Frilands ... | Bäuerliche Freilandhaltung | Traditsiooniline vabapidamine | Πτηνοτροφείο παραδοσιακά ελεύθερης βοσκής | Traditional free range | Fermier-élevé en plein air | Rurale all’aperto | Tradicionālā brīvā turēšana |
| e) | Свободен начин на отглеждане – пълна свобода | Granja de cría en libertad | Volný výběh – úplná volnost | Frilands ... opdrættet i fuld frihed | Bäuerliche Freilandhaltung
  Unbegrenzter Auslauf | Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine | Πτηνοτροφείο απεριόριστης τροφής | Free-range — total freedom | Fermier-élevé en liberté | Rurale in libertà | Pilnīgā brīvība |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

a)

Хранена с ... % ...

гъска, хранена с овес

Alimentado con ... % de ...

Oca engordada con avena

Krmena (čím) ... % (čeho) ...

Husa krmená ovsem

Fodret med ... % ...

Havrefodret gås

Mast mit ... % ...

Hafermastgans

Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...

Kaeraga toidetud hani

Έχει τραφεί με ... % ...

Χήνα που παχαίνεται με βρώμη

Fed with ... % of ...

Oats fed goose

Alimenté avec ... % de ...

Oie nourrie à l’avoine

Alimentato con il ... % di ...

Oca ingrassata con avena

Barība ar ... % ...

ar auzām barotas zosis

b)

Екстензивно закрито

(отгледан на закрито)

Sistema extensivo en gallinero

Extenzivní v hale

Ekstensivt staldopdræt

(skrabe ...)

Extensive Bodenhaltung

Ekstensiivne seespidamine

(lindlas pidamine)

Εκτατικής εκτροφής

Extensive indoor

(barnreared)

Élevé à l’intérieur:

système extensif

Estensivo al coperto

Turēšana galvenokārt telpās

(“Audzēti kūtī”)

c)

Свободен начин на отглеждане

Gallinero con salida libre

Volný výběh

Fritgående

Freilandhaltung

Vabapidamine

Ελεύθερης βοσκής

Free range

Sortant à l’extérieur

All’aperto

Brīvā turēšana

d)

Традиционен свободен начин на отглеждане

Granja al aire libre

Tradiční volný výběh

Frilands ...

Bäuerliche Freilandhaltung

Traditsiooniline vabapidamine

Πτηνοτροφείο παραδοσιακά ελεύθερης βοσκής

Traditional free range

Fermier-élevé en plein air

Rurale all’aperto

Tradicionālā brīvā turēšana

e)

Свободен начин на отглеждане – пълна свобода

Granja de cría en libertad

Volný výběh – úplná volnost

Frilands ... opdrættet i fuld frihed

Bäuerliche Freilandhaltung

Unbegrenzter Auslauf

Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine

Πτηνοτροφείο απεριόριστης τροφής

Free-range — total freedom

Fermier-élevé en liberté

Rurale in libertà

Pilnīgā brīvība

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Lesinta ... % ...
  Avižomis penėtos žąsys | ...%-ban ...-val etetett
  Zabbal etetett liba | Mitmugħa b’... % ta’ ...
  Wiżża mitmugħa bil-ħafur | Gevoed met ... % ...
  Met haver vetgemeste gans | Żywione z udziałem ... % ...
  tucz owsiany (gęsi) | Alimentado com ... % de ...
  Ganso engordado com aveia | Furajate cu un % de ...
  Gâște furajate cu ovăz | Kŕmené ... % ...
  Husi kŕmené ovsom | Krmljeno z ... % ...
  gos krmljena z ovsom | Ruokittu rehulla, joka sisältää ... ...%
  Kauralla ruokittu hanhi | Utfodrad med ... % ...
  Havreutfodrad gås |
| b) | Patalpose laisvai auginti paukščiai
  (Auginti tvartuose) | Istállóban külterjesen tartott | Mrobbija ġewwa: sistema estensiva | Scharrel ... binnengehouden | Ekstensywny chów ściółkowy | Produção extensiva em interior | Creștere în interior sistem extensiv | Chované na hlbokej podstielke (chov v hale) | Ekstenzivna zaprta reja | Laajaperäinen sisäkasvatus | Extensivt uppfödd inomhus |
| c) | Laisvai laikomi paukščiai | Szabadtartás | Barra
  (free range) | Scharrel ... met uitloop | Chów wybiegowy | Produção em semiliberdade | Creștere liberă | Výbehový chov (chov v exteriéri) | Prosta reja | Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa | Tillgång till utomhusvistelse |
| d) | Tradiciškai laisvai laikomi paukščiai | Hagyományos szabadtartás | Barra (free range) tradizzjonali | Boerenscharrel ... met uitloop
  Hoeve ... met uitloop | Tradycyjny chów wybiegowy | Produção ao ar livre | Creștere liberă tradițională | Chované navol'no | Tradicionalna prosta reja | Ulkoiluvapaus | Traditionell utomhusvistelse |
| e) | Visiškoje laisvėje laikomi paukščiai | Teljes szabadtartás | Barra (free range) – liberta totali | Boerenscharrel ... met vrije uitloop
  Hoeve ... met vrije uitloop | Chów wybiegowy bez ograniczeń | Produção em liberdade | Creștere liberă – libertate totală – | Úplne vol'ný chov | Prosta reja – neomejen izpust | Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus | Uppfödd i full frihet |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

a)

Lesinta ... % ...

Avižomis penėtos žąsys

...%-ban ...-val etetett

Zabbal etetett liba

Mitmugħa b’... % ta’ ...

Wiżża mitmugħa bil-ħafur

Gevoed met ... % ...

Met haver vetgemeste gans

Żywione z udziałem ... % ...

tucz owsiany (gęsi)

Alimentado com ... % de ...

Ganso engordado com aveia

Furajate cu un % de ...

Gâște furajate cu ovăz

Kŕmené ... % ...

Husi kŕmené ovsom

Krmljeno z ... % ...

gos krmljena z ovsom

Ruokittu rehulla, joka sisältää ... ...%

Kauralla ruokittu hanhi

Utfodrad med ... % ...

Havreutfodrad gås

b)

Patalpose laisvai auginti paukščiai

(Auginti tvartuose)

Istállóban külterjesen tartott

Mrobbija ġewwa: sistema estensiva

Scharrel ... binnengehouden

Ekstensywny chów ściółkowy

Produção extensiva em interior

Creștere în interior sistem extensiv

Chované na hlbokej podstielke (chov v hale)

Ekstenzivna zaprta reja

Laajaperäinen sisäkasvatus

Extensivt uppfödd inomhus

c)

Laisvai laikomi paukščiai

Szabadtartás

Barra

(free range)

Scharrel ... met uitloop

Chów wybiegowy

Produção em semiliberdade

Creștere liberă

Výbehový chov (chov v exteriéri)

Prosta reja

Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa

Tillgång till utomhusvistelse

d)

Tradiciškai laisvai laikomi paukščiai

Hagyományos szabadtartás

Barra (free range) tradizzjonali

Boerenscharrel ... met uitloop

Hoeve ... met uitloop

Tradycyjny chów wybiegowy

Produção ao ar livre

Creștere liberă tradițională

Chované navol'no

Tradicionalna prosta reja

Ulkoiluvapaus

Traditionell utomhusvistelse

e)

Visiškoje laisvėje laikomi paukščiai

Teljes szabadtartás

Barra (free range) – liberta totali

Boerenscharrel ... met vrije uitloop

Hoeve ... met vrije uitloop

Chów wybiegowy bez ograniczeń

Produção em liberdade

Creștere liberă – libertate totală –

Úplne vol'ný chov

Prosta reja – neomejen izpust

Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus

Uppfödd i full frihet

---

V PIELIKUMS

11. pantā minētie turēšanas veidi ir šādi.

| a) | Barošana ar ... % ...

  Atsauci uz šādām konkrētām barības sastāvdaļām var izdarīt tikai tad, ja:






  — | attiecībā uz labību, ja tā veido vismaz 65 % no svara attiecīgajā barības formulā, ko izmanto nobarošanas perioda lielākajā daļā un kas drīkst saturēt ne vairāk kā 15 % labības blakusproduktu; tomēr, ja atsauce ir izdarīta uz vienu konkrētu labību, tai ir jāveido vismaz 35 % no izmantotās barības formulas un attiecībā uz kukurūzu – vismaz 50 %, |
| --- | --- | --- |

a)

Barošana ar ... % ...

Atsauci uz šādām konkrētām barības sastāvdaļām var izdarīt tikai tad, ja:

—

attiecībā uz labību, ja tā veido vismaz 65 % no svara attiecīgajā barības formulā, ko izmanto nobarošanas perioda lielākajā daļā un kas drīkst saturēt ne vairāk kā 15 % labības blakusproduktu; tomēr, ja atsauce ir izdarīta uz vienu konkrētu labību, tai ir jāveido vismaz 35 % no izmantotās barības formulas un attiecībā uz kukurūzu – vismaz 50 %,

| — | attiecībā uz pākšaugiem vai salātiem, ja tie veido vismaz 5 % no barības formulas, ko izmanto nobarošanas perioda lielākajā daļā, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pākšaugiem vai salātiem, ja tie veido vismaz 5 % no barības formulas, ko izmanto nobarošanas perioda lielākajā daļā,

| — | attiecībā uz piena produktiem, ja tie veido vismaz 5 % no barības formulas, ko izmanto beigu stadijā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz piena produktiem, ja tie veido vismaz 5 % no barības formulas, ko izmanto beigu stadijā.

Terminu “Ar auzām barotas zosis” tomēr var norādīt, ja zosīm trīs nedēļu beigu stadijā dod ne mazāk kā 500 gramu auzu dienā.

| b) | Turēšana galvenokārt telpās – audzēti kūtī

  Šo terminu var norādīt tikai tad, ja:






  i) | blīvums uz m2 grīdas platības nepārsniedz:






  — | cāļiem, jauniem gaiļiem, kapauniem: 15 putni, bet ne vairāk kā 25 kg dzīvsvara, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Turēšana galvenokārt telpās – audzēti kūtī

Šo terminu var norādīt tikai tad, ja:

i)

blīvums uz m2 grīdas platības nepārsniedz:

—

cāļiem, jauniem gaiļiem, kapauniem: 15 putni, bet ne vairāk kā 25 kg dzīvsvara,

| — | pīlēm, pērļu vistiņām, tītariem: 25 kg dzīvsvara, |
| --- | --- |

—

pīlēm, pērļu vistiņām, tītariem: 25 kg dzīvsvara,

| — | zosīm: 15 kg dzīvsvara; |
| --- | --- |

—

zosīm: 15 kg dzīvsvara;

| ii) | putni tiek kauti:






  — | cāļi: pēc 56 dienām vai vēlāk, |
| --- | --- | --- |

ii)

putni tiek kauti:

—

cāļi: pēc 56 dienām vai vēlāk,

| — | tītari: pēc 70 dienām vai vēlāk, |
| --- | --- |

—

tītari: pēc 70 dienām vai vēlāk,

| — | zosis: pēc 112 dienām vai vēlāk, |
| --- | --- |

—

zosis: pēc 112 dienām vai vēlāk,

| — | Pekinas pīles: pēc 49 dienām vai vēlāk, |
| --- | --- |

—

Pekinas pīles: pēc 49 dienām vai vēlāk,

| — | muskuspīles: pēc 70 dienām vai vēlāk sieviešu kārtas putni, pēc 84 dienām vai vēlāk – vīriešu kārtas putni, |
| --- | --- |

—

muskuspīles: pēc 70 dienām vai vēlāk sieviešu kārtas putni, pēc 84 dienām vai vēlāk – vīriešu kārtas putni,

| — | sieviešu kārtas Mulard pīles: pēc 65 dienām vai vēlāk, |
| --- | --- |

—

sieviešu kārtas Mulard pīles: pēc 65 dienām vai vēlāk,

| — | pērļu vistiņas: pēc 82 dienām vai vēlāk, |
| --- | --- |

—

pērļu vistiņas: pēc 82 dienām vai vēlāk,

| — | jaunas zosis (vai zoslēni): pēc 60 dienām vai vēlāk, |
| --- | --- |

—

jaunas zosis (vai zoslēni): pēc 60 dienām vai vēlāk,

| — | gailēni: pēc 90 dienām vai vēlāk, |
| --- | --- |

—

gailēni: pēc 90 dienām vai vēlāk,

| — | kapauni: pēc 140 dienām vai vēlāk. |
| --- | --- |

—

kapauni: pēc 140 dienām vai vēlāk.

| c) | Daļēji brīvās turēšanas apstākļi

  Šo terminu var norādīt tikai tad, ja:






  i) | blīvums ēkā un kaušanas vecums ir saskaņā ar ierobežojumiem, kas noteikti b) apakšpunktā, izņemot cāļus, kam blīvumu var palielināt līdz 13, bet ne vairāk kā 27,5 kg dzīvsvara uz m2, un kapaunus, kam blīvums nedrīkst pārsniegt 7,5 uz m2 un ne vairāk kā 27,5 kg dzīvsvara uz m2; |
| --- | --- | --- |

c)

Daļēji brīvās turēšanas apstākļi

Šo terminu var norādīt tikai tad, ja:

i)

blīvums ēkā un kaušanas vecums ir saskaņā ar ierobežojumiem, kas noteikti b) apakšpunktā, izņemot cāļus, kam blīvumu var palielināt līdz 13, bet ne vairāk kā 27,5 kg dzīvsvara uz m2, un kapaunus, kam blīvums nedrīkst pārsniegt 7,5 uz m2 un ne vairāk kā 27,5 kg dzīvsvara uz m2;

| ii) | putniem vismaz pusi no to dzīves laika dienas laikā ir bijusi pastāvīga pieeja āra aplokiem, kas lielākajā daļā ir klāti ar veģetāciju un kas ir ne mazāki kā:






  — | 1 m2 uz cāli vai pērļu vistiņu, |
| --- | --- | --- |

ii)

putniem vismaz pusi no to dzīves laika dienas laikā ir bijusi pastāvīga pieeja āra aplokiem, kas lielākajā daļā ir klāti ar veģetāciju un kas ir ne mazāki kā:

—

1 m2 uz cāli vai pērļu vistiņu,

| — | 2 m2 uz pīli vai kapaunu, |
| --- | --- |

—

2 m2 uz pīli vai kapaunu,

| — | 4 m2 uz tītaru vai zosi. |
| --- | --- |

—

4 m2 uz tītaru vai zosi.

Pērļu vistiņām āra aplokus var aizstāt ar voljēru, kura grīdas platība ir vismaz puse no ēkas platības un kura augstums ir vismaz 2 m. Kopā uz putnu ir pieejama vismaz 10 cm gara lakta (ēkā un voljērā);

| iii) | barības formula, ko izmanto nobarošanas posmā, satur vismaz 70 % labības; |
| --- | --- |

iii)

barības formula, ko izmanto nobarošanas posmā, satur vismaz 70 % labības;

| iv) | mājputnu novietnes ir aprīkotas ar putnu ejām, kuru kopējais garums ir vismaz 4 m uz 100 m2 ēkas platības. |
| --- | --- |

iv)

mājputnu novietnes ir aprīkotas ar putnu ejām, kuru kopējais garums ir vismaz 4 m uz 100 m2 ēkas platības.

| d) | Brīvās turēšanas apstākļi

  Šo terminu var norādīt, ja:






  i) | iekštelpu blīvums uz m2 grīdas platības nepārsniedz:






  — | cāļiem: 12 putnus, bet ne vairāk kā 25 kg dzīvsvara; tomēr pārvietojamās novietnēs, kuras nepārsniedz 150 m2 grīdas platības un kuras pa nakti atstāj atvērtas, blīvumu var palielināt līdz 20, bet ne vairāk kā 40 kg dzīvsvara uz m2, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Brīvās turēšanas apstākļi

Šo terminu var norādīt, ja:

i)

iekštelpu blīvums uz m2 grīdas platības nepārsniedz:

—

cāļiem: 12 putnus, bet ne vairāk kā 25 kg dzīvsvara; tomēr pārvietojamās novietnēs, kuras nepārsniedz 150 m2 grīdas platības un kuras pa nakti atstāj atvērtas, blīvumu var palielināt līdz 20, bet ne vairāk kā 40 kg dzīvsvara uz m2,

| — | kapauniem: 6,25 (līdz 91 dienas vecumam – 12), bet ne vairāk kā 35 kg dzīvsvara, |
| --- | --- |

—

kapauniem: 6,25 (līdz 91 dienas vecumam – 12), bet ne vairāk kā 35 kg dzīvsvara,

| — | muskuspīlēm un Pekinas pīlēm: 8 vīriešu kārtas putnus, bet ne vairāk kā 35 kg dzīvsvara, 10 sieviešu kārtas putnus, bet ne vairāk kā 25 kg dzīvsvara, |
| --- | --- |

—

muskuspīlēm un Pekinas pīlēm: 8 vīriešu kārtas putnus, bet ne vairāk kā 35 kg dzīvsvara, 10 sieviešu kārtas putnus, bet ne vairāk kā 25 kg dzīvsvara,

| — | Mulard pīlēm: 8, bet ne vairāk kā 35 kg dzīvsvara, |
| --- | --- |

—

Mulard pīlēm: 8, bet ne vairāk kā 35 kg dzīvsvara,

| — | pērļu vistiņām: 13, bet ne vairāk kā 25 kg dzīvsvara, |
| --- | --- |

—

pērļu vistiņām: 13, bet ne vairāk kā 25 kg dzīvsvara,

| — | tītariem: 6,25 (līdz septiņu nedēļu vecumam – 10), bet ne vairāk kā 35 kg dzīvsvara, |
| --- | --- |

—

tītariem: 6,25 (līdz septiņu nedēļu vecumam – 10), bet ne vairāk kā 35 kg dzīvsvara,

| — | zosīm: 5 (līdz sešu nedēļu vecumam – 10), trīs pēdējās nedēļas turot tās sprostā piespiedu barošanas apstākļos, bet ne vairāk kā 30 kg dzīvsvara; |
| --- | --- |

—

zosīm: 5 (līdz sešu nedēļu vecumam – 10), trīs pēdējās nedēļas turot tās sprostā piespiedu barošanas apstākļos, bet ne vairāk kā 30 kg dzīvsvara;

| ii) | kopējā izmantojamā platība mājputnu novietnēs jebkurā ražošanas vietā nepārsniedz 1 600 m2; |
| --- | --- |

ii)

kopējā izmantojamā platība mājputnu novietnēs jebkurā ražošanas vietā nepārsniedz 1 600 m2;

| iii) | katrā mājputnu novietnē ir ne vairāk kā:






  — | 4 800 cāļu, |
| --- | --- | --- |

iii)

katrā mājputnu novietnē ir ne vairāk kā:

—

4 800 cāļu,

| — | 5 200 pērļu vistiņu, |
| --- | --- |

—

5 200 pērļu vistiņu,

| — | 4 000 sieviešu kārtas muskuspīļu vai Pekinas pīļu vai 3 200 vīriešu kārtas muskuspīļu vai Pekinas pīļu, vai 3 200Mulard pīļu, |
| --- | --- |

—

4 000 sieviešu kārtas muskuspīļu vai Pekinas pīļu vai 3 200 vīriešu kārtas muskuspīļu vai Pekinas pīļu, vai 3 200Mulard pīļu,

| — | 2 500 kapaunu, zosu un tītaru; |
| --- | --- |

—

2 500 kapaunu, zosu un tītaru;

| iv) | mājputnu novietnes ir aprīkotas ar putnu ejām, kuru kopējais garums ir vismaz 4 m uz 100 m2 ēkas platības; |
| --- | --- |

iv)

mājputnu novietnes ir aprīkotas ar putnu ejām, kuru kopējais garums ir vismaz 4 m uz 100 m2 ēkas platības;

| v) | dienas laikā ir nodrošināta pastāvīga pieeja āra aplokiem, sākot no vismaz:






  — | sešām nedēļām cāļiem un kapauniem, |
| --- | --- | --- |

v)

dienas laikā ir nodrošināta pastāvīga pieeja āra aplokiem, sākot no vismaz:

—

sešām nedēļām cāļiem un kapauniem,

| — | astoņām nedēļām pīlēm, zosīm, pērļu vistiņām un tītariem; |
| --- | --- |

—

astoņām nedēļām pīlēm, zosīm, pērļu vistiņām un tītariem;

| vi) | āra aploki ietver platību, kas lielākajā daļā ir klāta ar veģetāciju un kas ir ne mazāka kā:






  — | 2 m2 uz cāli vai muskuspīli, vai Pekinas pīli, vai pērļu vistiņu, |
| --- | --- | --- |

vi)

āra aploki ietver platību, kas lielākajā daļā ir klāta ar veģetāciju un kas ir ne mazāka kā:

—

2 m2 uz cāli vai muskuspīli, vai Pekinas pīli, vai pērļu vistiņu,

| — | 3 m2 uz Mulard pīli, |
| --- | --- |

—

3 m2 uz Mulard pīli,

| — | 4 m2 uz kapaunu, sākot no 92 dienu vecuma (2 m2 līdz 91 dienas vecumam), |
| --- | --- |

—

4 m2 uz kapaunu, sākot no 92 dienu vecuma (2 m2 līdz 91 dienas vecumam),

| — | 6 m2 uz tītaru, |
| --- | --- |

—

6 m2 uz tītaru,

| — | 10 m2 uz zosi. |
| --- | --- |

—

10 m2 uz zosi.

Pērļu vistiņām āra aplokus var aizstāt ar voljēru, kura grīdas platība ir vismaz puse no ēkas platības un kura augstums ir vismaz 2 m. Kopā uz putnu ir pieejama vismaz 10 cm gara lakta (ēkā un voljērā);

| vii) | nobarojamie putni pieder pie sugas, ko uzskata par lēni augošu; |
| --- | --- |

vii)

nobarojamie putni pieder pie sugas, ko uzskata par lēni augošu;

| viii) | barības formula, ko izmanto nobarošanas posmā, satur vismaz 70 % labības; |
| --- | --- |

viii)

barības formula, ko izmanto nobarošanas posmā, satur vismaz 70 % labības;

| ix) | minimālais kaušanas vecums ir:






  — | 81 diena cāļiem, |
| --- | --- | --- |

ix)

minimālais kaušanas vecums ir:

—

81 diena cāļiem,

| — | 150 dienas kapauniem, |
| --- | --- |

—

150 dienas kapauniem,

| — | 49 dienas Pekinas pīlēm, |
| --- | --- |

—

49 dienas Pekinas pīlēm,

| — | 70 dienas sieviešu kārtas muskuspīlēm, |
| --- | --- |

—

70 dienas sieviešu kārtas muskuspīlēm,

| — | 84 dienas vīriešu kārtas muskuspīlēm, |
| --- | --- |

—

84 dienas vīriešu kārtas muskuspīlēm,

| — | 92 dienas Mulard pīlēm, |
| --- | --- |

—

92 dienas Mulard pīlēm,

| — | 94 dienas pērļu vistiņām, |
| --- | --- |

—

94 dienas pērļu vistiņām,

| — | 140 dienas tītariem un zosīm, ko pārdod veselus cepetim, |
| --- | --- |

—

140 dienas tītariem un zosīm, ko pārdod veselus cepetim,

| — | 98 dienas sieviešu kārtas tītariem, kas paredzēti sadalīšanai, |
| --- | --- |

—

98 dienas sieviešu kārtas tītariem, kas paredzēti sadalīšanai,

| — | 126 dienas vīriešu kārtas tītariem, kas paredzēti sadalīšanai, |
| --- | --- |

—

126 dienas vīriešu kārtas tītariem, kas paredzēti sadalīšanai,

| — | 95 dienas zosīm, kas paredzētas foie gras un magret ražošanai, |
| --- | --- |

—

95 dienas zosīm, kas paredzētas foie gras un magret ražošanai,

| — | 60 dienas jaunām zosīm un zoslēniem; |
| --- | --- |

—

60 dienas jaunām zosīm un zoslēniem;

| x) | turēšana sprostā piespiedu barošanas apstākļos nepārsniedz:






  — | cāļiem pēc 90 dienu vecuma – 15 dienas, |
| --- | --- | --- |

x)

turēšana sprostā piespiedu barošanas apstākļos nepārsniedz:

—

cāļiem pēc 90 dienu vecuma – 15 dienas,

| — | kapauniem – četras nedēļas, |
| --- | --- |

—

kapauniem – četras nedēļas,

| — | zosīm un Mulard pīlēm, kas paredzētas foie gras un magret ražošanai, pēc 70 dienu vecuma – četras nedēļas. |
| --- | --- |

—

zosīm un Mulard pīlēm, kas paredzētas foie gras un magret ražošanai, pēc 70 dienu vecuma – četras nedēļas.

| e) | Neierobežoti brīvās turēšanas apstākļi

  Lai norādītu šo terminu, vajadzīga atbilstība kritērijiem, kas ietverti d) apakšpunktā, izņemot nosacījumu, ka šajā gadījumā putniem dienas laikā ir jābūt pieejai āra aplokiem ar neierobežotu platību.
  Gadījumā, ja piemēro ierobežojumu, tai skaitā veterinārus ierobežojumus, kas tiek pieņemti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību, un kuru rezultātā tiek ierobežota mājputnu piekļuve āra aplokiem, mājputni, kas audzēti atbilstoši pirmās daļas c), d) un e) apakšpunktam, izņemot pērļu vistiņas, kas audzētas sprostiņos, var tikt pārdoti, ja tiek norādīti putnu turēšanas veidi ierobežojumu laikā, bet ne ilgāk kā divpadsmit nedēļas. |
| --- | --- |

e)

Neierobežoti brīvās turēšanas apstākļi

Lai norādītu šo terminu, vajadzīga atbilstība kritērijiem, kas ietverti d) apakšpunktā, izņemot nosacījumu, ka šajā gadījumā putniem dienas laikā ir jābūt pieejai āra aplokiem ar neierobežotu platību.

Gadījumā, ja piemēro ierobežojumu, tai skaitā veterinārus ierobežojumus, kas tiek pieņemti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību, un kuru rezultātā tiek ierobežota mājputnu piekļuve āra aplokiem, mājputni, kas audzēti atbilstoši pirmās daļas c), d) un e) apakšpunktam, izņemot pērļu vistiņas, kas audzētas sprostiņos, var tikt pārdoti, ja tiek norādīti putnu turēšanas veidi ierobežojumu laikā, bet ne ilgāk kā divpadsmit nedēļas.

---

VI PIELIKUMS

ATKAUSĒTĀ ŪDENS ZUDUMA NOTEIKŠANA

(Notecināšanas metode)

1.   Mērķi un joma

Šo metodi izmanto, lai noteiktu saldētās vai ātrsaldētās cāļu gaļas atkausēšanas laikā zudušā ūdens daudzumu. Ja šie notecināšanas zudumi, ko izsaka kā liemeņa svara (ietverot visus subproduktus iepakojumā) procentuālo daļu, pārsniedz robežvērtību, kura noteikta 7. punktā, tad uzskata, ka liekais ūdens ir absorbēts pārstrādes laikā.

2.   Definīcija

Notecināšanas zudumu, ko nosaka ar šo metodi, izsaka kā saldētā vai ātrsaldētā liemeņa, tajā skaitā subproduktu, svara procentuālo daļu.

3.   Princips

Saldētajam vai ātrsaldētajam liemenim, tajā skaitā subproduktiem, ļauj atkust kontrolētos apstākļos, kas ļauj aprēķināt zudušā ūdens svaru.

4.   Aparatūra

| 4.1. | Svari, uz kuriem var nosvērt līdz 5 kg, ar vismaz viena grama precizitāti. |
| --- | --- |

4.1.

Svari, uz kuriem var nosvērt līdz 5 kg, ar vismaz viena grama precizitāti.

| 4.2. | Plastmasas maisi, kas ir pietiekami lieli, lai tajos varētu ievietot liemeni, ar drošiem līdzekļiem aiztaisīšanai. |
| --- | --- |

4.2.

Plastmasas maisi, kas ir pietiekami lieli, lai tajos varētu ievietot liemeni, ar drošiem līdzekļiem aiztaisīšanai.

| 4.3. | Termostatiski kontrolēta ūdens vanna ar aprīkojumu, kas var noturēt liemeņus, kā norādīts 5.5. un 5.6. punktā. Ūdens vannas tilpumam ir jābūt vismaz astoņas reizes lielākam par pārbaudāmās mājputnu gaļas tilpumu, un vannai ir jāuztur ūdens temperatūra 42 ± 2 °C. |
| --- | --- |

4.3.

Termostatiski kontrolēta ūdens vanna ar aprīkojumu, kas var noturēt liemeņus, kā norādīts 5.5. un 5.6. punktā. Ūdens vannas tilpumam ir jābūt vismaz astoņas reizes lielākam par pārbaudāmās mājputnu gaļas tilpumu, un vannai ir jāuztur ūdens temperatūra 42 ± 2 °C.

| 4.4. | Filtrpapīrs vai absorbējošas papīra salvetes. |
| --- | --- |

4.4.

Filtrpapīrs vai absorbējošas papīra salvetes.

5.   Paņēmiens

| 5.1. | No pārbaudāmās mājputnu gaļas daudzuma izlases veidā izvēlas 20 liemeņus. Līdz brīdim, kad katru no tiem var pārbaudīt, kā izklāstīts 5.2. līdz 5.11. punktā, tos tur temperatūrā, kas nepārsniedz – 18 °C. |
| --- | --- |

5.1.

No pārbaudāmās mājputnu gaļas daudzuma izlases veidā izvēlas 20 liemeņus. Līdz brīdim, kad katru no tiem var pārbaudīt, kā izklāstīts 5.2. līdz 5.11. punktā, tos tur temperatūrā, kas nepārsniedz – 18 °C.

| 5.2. | Iepakojuma ārpusi noslauka, lai notīrītu ārējo ledu un ūdeni. Iepakojumu un tā saturu nosver ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; šis svars ir M0. |
| --- | --- |

5.2.

Iepakojuma ārpusi noslauka, lai notīrītu ārējo ledu un ūdeni. Iepakojumu un tā saturu nosver ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; šis svars ir M0.

| 5.3. | Liemeni un attiecīgā gadījumā subproduktus, ko pārdod kopā ar to, atbrīvo no ārējā iesaiņojuma. Iesaiņojumu izžāvē un nosver ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; šis svars ir M1. |
| --- | --- |

5.3.

Liemeni un attiecīgā gadījumā subproduktus, ko pārdod kopā ar to, atbrīvo no ārējā iesaiņojuma. Iesaiņojumu izžāvē un nosver ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; šis svars ir M1.

| 5.4. | Saldētā liemeņa un subproduktu svaru aprēķina, no M1 atņemot M0. |
| --- | --- |

5.4.

Saldētā liemeņa un subproduktu svaru aprēķina, no M1 atņemot M0.

| 5.5. | Liemeni, ietverot subproduktus, ievieto stingrā, ūdensnecaurlaidīgā plastmasas maisā ar vēdera dobumu uz leju, uz maisa noslēgto galu. Maisam ir jābūt pietiekami garam, lai nodrošinātu, ka to var droši nostiprināt ūdens vannā, bet ne pārāk platam, lai neļautu liemenim izkustēties no vertikālā stāvokļa. |
| --- | --- |

5.5.

Liemeni, ietverot subproduktus, ievieto stingrā, ūdensnecaurlaidīgā plastmasas maisā ar vēdera dobumu uz leju, uz maisa noslēgto galu. Maisam ir jābūt pietiekami garam, lai nodrošinātu, ka to var droši nostiprināt ūdens vannā, bet ne pārāk platam, lai neļautu liemenim izkustēties no vertikālā stāvokļa.

| 5.6. | Maisa daļai, kurā atrodas liemenis un subprodukti, ir jābūt pilnīgi iegremdētai ūdens vannā, un maisam jāpaliek vaļā, ļaujot izplūst pēc iespējas vairāk gaisa. Tas ir jātur vertikāli, vajadzības gadījumā izmantojot vadības stieņus vai ieliekot maisā papildu svaru, lai tajā neiekļūtu ūdens no vannas. Atsevišķie maisi nedrīkst saskarties. |
| --- | --- |

5.6.

Maisa daļai, kurā atrodas liemenis un subprodukti, ir jābūt pilnīgi iegremdētai ūdens vannā, un maisam jāpaliek vaļā, ļaujot izplūst pēc iespējas vairāk gaisa. Tas ir jātur vertikāli, vajadzības gadījumā izmantojot vadības stieņus vai ieliekot maisā papildu svaru, lai tajā neiekļūtu ūdens no vannas. Atsevišķie maisi nedrīkst saskarties.

| 5.7. | Maisu atstāj ūdens vannā, kurā visu laiku uztur temperatūru 42 ± 2 °C, nepārtraukti kustinot maisu vai nepārtraukti viļņojot ūdeni, līdz liemeņa termiskais centrs (dziļākā krūšu muskuļa daļa tuvu krūšu kaulam cāļiem bez ķidām vai ķidu vidus cāļiem ar ķidām) sasniedz vismaz 4 °C, ko mēra diviem brīvi izvēlētiem liemeņiem. Liemeņus tur ūdens vannā ne ilgāk, kā vajadzīgs, lai sasniegtu + 4 °C. Nepieciešamais iegremdēšanas ilgums liemeņiem, kas ir glabāti – 18 °C, ir apmēram šāds:








  Svars (g) Liemeņa svars | Liemeņa svars + subprodukti (g) | Indikatīvais iegremdēšanas laiks minūtēs |
| --- | --- | --- | --- |
| Cāļi bez ķidām | Cāļi ar ķidām |
| < 800 | < 825 | 77 | 92 |
| 850 | 825–874 | 82 | 97 |
| 900 | 875–924 | 85 | 100 |
| 950 | 925–974 | 88 | 103 |
| 1 000 | 975–1 024 | 92 | 107 |
| 1 050 | 1 025–1 074 | 95 | 110 |
| 1 100 | 1 075–1 149 | 98 | 113 |
| 1 200 | 1 150–1 249 | 105 | 120 |
| 1 300 | 1 250–1 349 | 111 | 126 |
| 1 400 | 1 350–1 449 | 118 | 133 |

5.7.

Maisu atstāj ūdens vannā, kurā visu laiku uztur temperatūru 42 ± 2 °C, nepārtraukti kustinot maisu vai nepārtraukti viļņojot ūdeni, līdz liemeņa termiskais centrs (dziļākā krūšu muskuļa daļa tuvu krūšu kaulam cāļiem bez ķidām vai ķidu vidus cāļiem ar ķidām) sasniedz vismaz 4 °C, ko mēra diviem brīvi izvēlētiem liemeņiem. Liemeņus tur ūdens vannā ne ilgāk, kā vajadzīgs, lai sasniegtu + 4 °C. Nepieciešamais iegremdēšanas ilgums liemeņiem, kas ir glabāti – 18 °C, ir apmēram šāds:

Svars (g) Liemeņa svars

Liemeņa svars + subprodukti (g)

Indikatīvais iegremdēšanas laiks minūtēs

Cāļi bez ķidām

Cāļi ar ķidām

< 800

< 825

77

92

850

825–874

82

97

900

875–924

85

100

950

925–974

88

103

1 000

975–1 024

92

107

1 050

1 025–1 074

95

110

1 100

1 075–1 149

98

113

1 200

1 150–1 249

105

120

1 300

1 250–1 349

111

126

1 400

1 350–1 449

118

133

Kad tas pārsniegts, uz katriem nākamajiem 100 g šis ilgums ir jāpalielina par septiņām minūtēm. Ja ieteiktais iegremdēšanas laiks ir pagājis un divi pārbaudītie liemeņi nav sasnieguši + 4 °C, atkausēšanas procesu turpina, līdz temperatūra liemeņu termiskajā centrā sasniedz + 4 °C.

| 5.8. | Maisu un tā saturu izņem no ūdens vannas; maisa galu sadursta, lai ļautu notecēt ūdenim, kas radies atkausēšanas laikā. Maisam un tā saturam ļauj notecēt vienu stundu apkārtējā temperatūrā, kas ir no + 18 °C līdz + 25 °C. |
| --- | --- |

5.8.

Maisu un tā saturu izņem no ūdens vannas; maisa galu sadursta, lai ļautu notecēt ūdenim, kas radies atkausēšanas laikā. Maisam un tā saturam ļauj notecēt vienu stundu apkārtējā temperatūrā, kas ir no + 18 °C līdz + 25 °C.

| 5.9. | Atkausēto liemeni izņem no maisa un iepakojumu, kas satur subproduktus (ja tādi ir), izņem no vēdera dobuma. Liemeni nosusina no iekšpuses un ārpuses ar filtrpapīru vai papīra salvetēm. Maisu, kurā atrodas subprodukti, sadursta un, līdzko ir notecējis ūdens, cik vien iespējams uzmanīgi nosusina arī maisu un atkausētos subproduktus. |
| --- | --- |

5.9.

Atkausēto liemeni izņem no maisa un iepakojumu, kas satur subproduktus (ja tādi ir), izņem no vēdera dobuma. Liemeni nosusina no iekšpuses un ārpuses ar filtrpapīru vai papīra salvetēm. Maisu, kurā atrodas subprodukti, sadursta un, līdzko ir notecējis ūdens, cik vien iespējams uzmanīgi nosusina arī maisu un atkausētos subproduktus.

| 5.10. | Kopējo atkausētā liemeņa, subproduktu un maisa svaru nosaka ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; tādējādi tiek iegūts M2. |
| --- | --- |

5.10.

Kopējo atkausētā liemeņa, subproduktu un maisa svaru nosaka ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; tādējādi tiek iegūts M2.

| 5.11. | Maisa svaru, kurā atrodas subprodukti, nosaka ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; tādējādi tiek iegūts M3. |
| --- | --- |

5.11.

Maisa svaru, kurā atrodas subprodukti, nosaka ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; tādējādi tiek iegūts M3.

6.   Rezultātu aprēķināšana

Atkausēšanas laikā zudušā ūdens daudzumu, kas izteikts kā saldētā vai ātrsaldētā liemeņa (tajā skaitā subproduktu) svara procentuālā daļa, nosaka pēc šādas formulas:

((M0 – M1 – M2)/(M0 – M1 – M3)) × 100

7.   Rezultāta novērtēšana

Ja vidējais ūdens zudums, atkausējot 20 paraugā ietvertos liemeņus, pārsniedz turpmāk norādīto procentuālo daļu, uzskata, ka pārstrādes laikā absorbētais ūdens pārsniedz robežskaitli.

Šīs procentuālās daļas ir:

| — | dzesināšanai ar gaisu: 1,5 %, |
| --- | --- |

—

dzesināšanai ar gaisu: 1,5 %,

| — | dzesināšanai ar gaisa plūsmu: 3,3 %, |
| --- | --- |

—

dzesināšanai ar gaisa plūsmu: 3,3 %,

| — | dzesināšanai iegremdējot: 5,1 %. |
| --- | --- |

—

dzesināšanai iegremdējot: 5,1 %.

---

VII PIELIKUMS

CĀĻU KOPĒJĀ ŪDENS SATURA NOTEIKŠANA

(Ķīmiskais tests)

1.   Mērķi un joma

Šo metodi izmanto, lai noteiktu saldētu un ātrsaldētu cāļu ūdens saturu. Šī metode ietver ūdens un proteīnu satura noteikšanu paraugos, ko veido homogenizēti mājputnu liemeņi. Kopējo tādējādi noteikto ūdens saturu salīdzina ar robežvērtību, kas aprēķināta saskaņā ar formulām 6.4. punktā, lai noteiktu, vai pārstrādes laikā absorbētais ūdens pārsniedz pieļaujamo normu. Ja analīžu veicējam ir aizdomas par jebkādu vielu klātbūtni, kas varētu traucēt novērtēšanu, viņam vai viņai ir jāveic nepieciešamie piesardzības pasākumi.

2.   Definīcijas

“Liemenis”: mājputna liemenis ar kauliem, skrimsli un subproduktiem, kas atrodas liemenī.

“Subprodukti”: aknas, sirds, šķilvis un kakls.

3.   Princips

Ūdens un proteīnu saturu nosaka pēc ISO (Starptautiskā Standartizācijas organizācija) metodes vai citām Padomes apstiprinātām analīzes metodēm.

Liemeņa maksimālo pieļaujamo ūdens saturu nosaka, pamatojoties uz liemeņa proteīnu saturu, ko var saistīt ar fizioloģiskā šķidruma daudzumu.

4.   Aprīkojums un reaģenti

| 4.1. | Svari liemeņu un iesaiņojumu svēršanai, vismaz ar viena grama precizitāti. |
| --- | --- |

4.1.

Svari liemeņu un iesaiņojumu svēršanai, vismaz ar viena grama precizitāti.

| 4.2. | Gaļas cirvis vai zāģis liemeņu sagriešanai atbilstoša izmēra mazākos gabalos gaļasmašīnai. |
| --- | --- |

4.2.

Gaļas cirvis vai zāģis liemeņu sagriešanai atbilstoša izmēra mazākos gabalos gaļasmašīnai.

| 4.3. | Jaudīga maļamā mašīna un maisītājs, ar ko var homogenizēt pilnībā saldētus vai ātrsaldētus mājputnu gaļas gabalus.
  Piezīme:
  Netiek ieteikta nekāda īpaša gaļasmašīna. Tās jaudai ir jābūt pietiekamai, lai varētu samalt saldētu un ātrsaldētu gaļu un kaulus, lai iegūtu viendabīgus paraugus, kas atbilst tiem, kurus iegūst ar gaļasmašīnu, kas ir aprīkota ar disku, kura caurumu lielums ir 4 mm. |
| --- | --- |

4.3.

Jaudīga maļamā mašīna un maisītājs, ar ko var homogenizēt pilnībā saldētus vai ātrsaldētus mājputnu gaļas gabalus.

Piezīme:

Netiek ieteikta nekāda īpaša gaļasmašīna. Tās jaudai ir jābūt pietiekamai, lai varētu samalt saldētu un ātrsaldētu gaļu un kaulus, lai iegūtu viendabīgus paraugus, kas atbilst tiem, kurus iegūst ar gaļasmašīnu, kas ir aprīkota ar disku, kura caurumu lielums ir 4 mm.

| 4.4. | Iekārta, kā norādīts ISO 1442, ūdens satura noteikšanai. |
| --- | --- |

4.4.

Iekārta, kā norādīts ISO 1442, ūdens satura noteikšanai.

| 4.5. | Iekārta, kā norādīts ISO 937, proteīnu satura noteikšanai. |
| --- | --- |

4.5.

Iekārta, kā norādīts ISO 937, proteīnu satura noteikšanai.

5.   Procedūra

| 5.1. | No pārbaudāmās mājputnu gaļas daudzuma izlases veidā paņem septiņus liemeņus un jebkurā gadījumā tos tur sasaldētus līdz analīzes sākšanai saskaņā ar 5.2. līdz 5.6. punktu.
  To var veikt kā analīzi katram no septiņiem liemeņiem vai arī kā septiņu liemeņu kopējā parauga analīzi. |
| --- | --- |

5.1.

No pārbaudāmās mājputnu gaļas daudzuma izlases veidā paņem septiņus liemeņus un jebkurā gadījumā tos tur sasaldētus līdz analīzes sākšanai saskaņā ar 5.2. līdz 5.6. punktu.

To var veikt kā analīzi katram no septiņiem liemeņiem vai arī kā septiņu liemeņu kopējā parauga analīzi.

| 5.2. | Sagatavošana jāuzsāk stundas laikā pēc liemeņu izņemšanas no saldētavas. |
| --- | --- |

5.2.

Sagatavošana jāuzsāk stundas laikā pēc liemeņu izņemšanas no saldētavas.

| 5.3. | a) | Iepakojuma ārpusi noslauka, lai notīrītu ārējo ledu un ūdeni. Katru liemeni nosver un atbrīvo no jebkāda iesaiņojuma materiāla. Pēc liemeņa sagriešanas mazākos gabalos jebkādu iesaiņojuma materiālu ap subproduktiem un ledu ap liemeni noņem. Pēc iesaiņojuma materiāla svara atņemšanas liemeņa svaru ar subproduktiem nosaka ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; tā iegūst P1. |
| --- | --- | --- |

5.3.

a)

Iepakojuma ārpusi noslauka, lai notīrītu ārējo ledu un ūdeni. Katru liemeni nosver un atbrīvo no jebkāda iesaiņojuma materiāla. Pēc liemeņa sagriešanas mazākos gabalos jebkādu iesaiņojuma materiālu ap subproduktiem un ledu ap liemeni noņem. Pēc iesaiņojuma materiāla svara atņemšanas liemeņa svaru ar subproduktiem nosaka ar precizitāti līdz tuvākajam gramam; tā iegūst P1.

| b) | Analizējot kopējo paraugu, nosaka saskaņā ar 5.3. punkta a) apakšpunktu sagatavoto septiņu liemeņu kopējo svaru, iegūstot P7. |
| --- | --- |

b)

Analizējot kopējo paraugu, nosaka saskaņā ar 5.3. punkta a) apakšpunktu sagatavoto septiņu liemeņu kopējo svaru, iegūstot P7.

| 5.4. | a) | Visu liemeni, kura svars ir P1, samaļ gaļasmašīnā, kā norādīts 4.3. punktā (un vajadzības gadījumā sajauc, izmantojot maisītāju), lai iegūtu viendabīgu materiālu, no kura var paņemt paraugu, kas raksturo katru liemeni. |
| --- | --- | --- |

5.4.

a)

Visu liemeni, kura svars ir P1, samaļ gaļasmašīnā, kā norādīts 4.3. punktā (un vajadzības gadījumā sajauc, izmantojot maisītāju), lai iegūtu viendabīgu materiālu, no kura var paņemt paraugu, kas raksturo katru liemeni.

| b) | Izmantojot kopējā parauga analīzi, visus septiņus liemeņus, kuru svars ir P7, samaļ gaļasmašīnā, kā norādīts 4.3. punktā (un vajadzības gadījumā arī sajauc, izmantojot maisītāju), lai iegūtu viendabīgu materiālu, no kā var paņemt divus paraugus, kuri raksturo šos septiņus liemeņus. Abus paraugus analizē, kā aprakstīts 5.5. un 5.6. punktā. |
| --- | --- |

b)

Izmantojot kopējā parauga analīzi, visus septiņus liemeņus, kuru svars ir P7, samaļ gaļasmašīnā, kā norādīts 4.3. punktā (un vajadzības gadījumā arī sajauc, izmantojot maisītāju), lai iegūtu viendabīgu materiālu, no kā var paņemt divus paraugus, kuri raksturo šos septiņus liemeņus. Abus paraugus analizē, kā aprakstīts 5.5. un 5.6. punktā.

| 5.5. | Ņem viendabīgā materiāla paraugu un tūlīt izmanto, lai noteiktu ūdens saturu saskaņā ar ISO 1442 un iegūtu ūdens satura vērtību “a %”. |
| --- | --- |

5.5.

Ņem viendabīgā materiāla paraugu un tūlīt izmanto, lai noteiktu ūdens saturu saskaņā ar ISO 1442 un iegūtu ūdens satura vērtību “a %”.

| 5.6. | Ņem viendabīgā materiāla paraugu un tūlīt izmanto, lai noteiktu slāpekļa saturu saskaņā ar ISO 937. Šo slāpekļa saturu pārvērš kopproteīnu saturā “b %”, reizinot to ar 6,25. |
| --- | --- |

5.6.

Ņem viendabīgā materiāla paraugu un tūlīt izmanto, lai noteiktu slāpekļa saturu saskaņā ar ISO 937. Šo slāpekļa saturu pārvērš kopproteīnu saturā “b %”, reizinot to ar 6,25.

6.   Rezultātu aprēķināšana

| 6.1. | a) | Gramos izteiktu ūdens svaru (W) katrā liemenī iegūst pēc formulas aP1/100 un proteīnu svaru (RP) – pēc formulas bP1/100. Nosaka kopējos lielumus ūdens svaram (W7) un proteīnu svaram (RP7) analizētajos septiņos liemeņos. |
| --- | --- | --- |

6.1.

a)

Gramos izteiktu ūdens svaru (W) katrā liemenī iegūst pēc formulas aP1/100 un proteīnu svaru (RP) – pēc formulas bP1/100. Nosaka kopējos lielumus ūdens svaram (W7) un proteīnu svaram (RP7) analizētajos septiņos liemeņos.

| b) | Izmantojot kopējā parauga analīzi, nosaka vidējo ūdens saturu (a %) un proteīnu saturu (b %) diviem analizētajiem paraugiem. Gramos izteiktu ūdens svaru (W7) septiņos liemeņos iegūst pēc formulas aP7/100 un proteīnu svaru (RP7) – pēc formulas bP7/100. |
| --- | --- |

b)

Izmantojot kopējā parauga analīzi, nosaka vidējo ūdens saturu (a %) un proteīnu saturu (b %) diviem analizētajiem paraugiem. Gramos izteiktu ūdens svaru (W7) septiņos liemeņos iegūst pēc formulas aP7/100 un proteīnu svaru (RP7) – pēc formulas bP7/100.

| 6.2. | Aprēķina vidējo ūdens svaru (WA) un proteīnu svaru (RPA), dalot W7 un RP7 ar septiņi. |
| --- | --- |

6.2.

Aprēķina vidējo ūdens svaru (WA) un proteīnu svaru (RPA), dalot W7 un RP7 ar septiņi.

| 6.3. | Teorētisko fizioloģiskā ūdens saturu gramos, ko nosaka ar šo metodi, var aprēķināt pēc šādas formulas:






  — | cāļiem: 3,53 × RPA + 23. |
| --- | --- | --- |

6.3.

Teorētisko fizioloģiskā ūdens saturu gramos, ko nosaka ar šo metodi, var aprēķināt pēc šādas formulas:

—

cāļiem: 3,53 × RPA + 23.

| 6.4. | a) | Dzesināts ar gaisu
  Pieņemot, ka minimālais tehniski nenovēršamais ūdens saturs, kas tiek absorbēts sagatavošanas laikā, ir vienāds ar 2 % (1), maksimālo pieļaujamo kopējā ūdens satura svaru (WG) gramos, kuru nosaka ar šo metodi, aprēķina pēc šādas formulas (ietverot ticamības intervālu):






  — | cāļiem: WG = 3,65 × RPA + 42. |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.

a)

Dzesināts ar gaisu

Pieņemot, ka minimālais tehniski nenovēršamais ūdens saturs, kas tiek absorbēts sagatavošanas laikā, ir vienāds ar 2 % (1), maksimālo pieļaujamo kopējā ūdens satura svaru (WG) gramos, kuru nosaka ar šo metodi, aprēķina pēc šādas formulas (ietverot ticamības intervālu):

—

cāļiem: WG = 3,65 × RPA + 42.

| b) | Dzesināšana ar gaisa plūsmu
  Pieņemot, ka minimālā tehniski nenovēršamā ūdens absorbcija sagatavošanas laikā ir vienāda ar 4,5 % (2), maksimālo pieļaujamo kopējā ūdens satura svaru (WG) gramos, ko nosaka ar šo metodi, aprēķina pēc šādas formulas (ietverot ticamības intervālu):






  — | cāļiem: WG = 3,79 × RPA + 42. |
| --- | --- | --- |

b)

Dzesināšana ar gaisa plūsmu

Pieņemot, ka minimālā tehniski nenovēršamā ūdens absorbcija sagatavošanas laikā ir vienāda ar 4,5 % (2), maksimālo pieļaujamo kopējā ūdens satura svaru (WG) gramos, ko nosaka ar šo metodi, aprēķina pēc šādas formulas (ietverot ticamības intervālu):

—

cāļiem: WG = 3,79 × RPA + 42.

| c) | Dzesināts iegremdējot
  Pieņemot, ka minimālā tehniski nenovēršamā ūdens absorbcija sagatavošanas laikā ir vienāda ar 7 % (3), maksimālo pieļaujamo kopējā ūdens satura svaru (WG) gramos, ko nosaka ar šo metodi, aprēķina pēc šādas formulas (ietverot ticamības intervālu):






  — | cāļiem: WG = 3,93 × RPA + 42. |
| --- | --- | --- |

c)

Dzesināts iegremdējot

Pieņemot, ka minimālā tehniski nenovēršamā ūdens absorbcija sagatavošanas laikā ir vienāda ar 7 % (3), maksimālo pieļaujamo kopējā ūdens satura svaru (WG) gramos, ko nosaka ar šo metodi, aprēķina pēc šādas formulas (ietverot ticamības intervālu):

—

cāļiem: WG = 3,93 × RPA + 42.

| 6.5. | Ja vidējais septiņu liemeņu ūdens saturs (WA), ko aprēķina saskaņā ar 6.2. punktu, nepārsniedz vērtību, kura minēta 6.4. punktā (WG), mājputnu gaļas daudzumu, uz ko attiecas pārbaude, uzskata par standartiem atbilstošu. |
| --- | --- |

6.5.

Ja vidējais septiņu liemeņu ūdens saturs (WA), ko aprēķina saskaņā ar 6.2. punktu, nepārsniedz vērtību, kura minēta 6.4. punktā (WG), mājputnu gaļas daudzumu, uz ko attiecas pārbaude, uzskata par standartiem atbilstošu.

---

(1)  Aprēķina, pamatojoties uz liemeni, bez absorbētā svešā ūdens.

(2)  Aprēķina, pamatojoties uz liemeni, bez absorbētā svešā ūdens.

(3)  Aprēķina, pamatojoties uz liemeni, bez absorbētā svešā ūdens.

---

VIII PIELIKUMS

MĀJPUTNU GAĻAS IZCIRTŅU KOPĒJĀ ŪDENS SATURA NOTEIKŠANA

(Ķīmiskais tests)

1.   Mērķi un joma

Šo metodi izmanto, lai noteiktu ūdens saturu atsevišķos mājputnu gaļas izcirtņos. Šī metode ietver ūdens un proteīnu satura noteikšanu paraugos, ko veido homogenizēti mājputnu izcirtņi. Kopējo tādējādi noteikto ūdens saturu salīdzina ar robežvērtību, kas aprēķināta saskaņā ar formulām 6.4. punktā, lai noteiktu, vai pārstrādes laikā absorbētais ūdens pārsniedz pieļaujamo normu. Ja analīžu veicējam ir aizdomas par jebkādu vielu klātbūtni, kas varētu traucēt novērtēšanu, viņam vai viņai ir jāveic nepieciešamie piesardzības pasākumi.

2.   Definīcijas un paraugu ņemšanas kārtība

Definīcijas, kas ietvertas 1. panta 2. punktā, piemēro mājputnu gaļas izcirtņiem, kas minēti 20. pantā. Paraugu lielumam jābūt vismaz šādam:

| — | vistas krūtiņai: puse no krūtiņas, |
| --- | --- |

—

vistas krūtiņai: puse no krūtiņas,

| — | vistas krūtiņas filejai: puse no atkaulotas krūtiņas bez ādas, |
| --- | --- |

—

vistas krūtiņas filejai: puse no atkaulotas krūtiņas bez ādas,

| — | tītara krūtiņai, tītara krūtiņas filejai un atkaulotam stilbiņam: apmēram 100 g porcijas, |
| --- | --- |

—

tītara krūtiņai, tītara krūtiņas filejai un atkaulotam stilbiņam: apmēram 100 g porcijas,

| — | citiem izcirtņiem: kā noteikts 1. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

—

citiem izcirtņiem: kā noteikts 1. panta 2. punktā.

Saldētus vai ātrsaldētus neiesaiņotus produktus (gabali, kuri nav atsevišķi iesaiņoti), no kuriem tiek ņemti paraugi, var turēt 0 °C temperatūrā, līdz var izņemt atsevišķus gabalus.

3.   Princips

Ūdens un proteīnu saturu nosaka pēc ISO (Starptautiskā Standartizācijas organizācija) metodes vai citām Padomes apstiprinātām analīzes metodēm.

Mājputnu gaļas gabalu augstāko pieļaujamo ūdens saturu nosaka, pamatojoties uz gabalu proteīnu saturu, ko var saistīt ar fizioloģiskā šķīduma daudzumu.

4.   Aprīkojums un reaģenti

| 4.1. | Svari gabalu un iesaiņojumu svēršanai ar svēršanas precizitāti ± 1 g. |
| --- | --- |

4.1.

Svari gabalu un iesaiņojumu svēršanai ar svēršanas precizitāti ± 1 g.

| 4.2. | Gaļas cirvis vai zāģis gabalu sagriešanai atbilstoša izmēra mazākos gabalos gaļasmašīnai. |
| --- | --- |

4.2.

Gaļas cirvis vai zāģis gabalu sagriešanai atbilstoša izmēra mazākos gabalos gaļasmašīnai.

| 4.3. | Jaudīga maļamā mašīna un maisītājs, ar kuru var homogenizēt mājputnu gaļas gabalus vai to daļas.
  Piezīme.
  Netiek ieteikta nekāda īpaša gaļasmašīna. Tās jaudai ir jābūt pietiekamai, lai varētu samalt arī saldētu un ātrsaldētu gaļu un kaulus, lai iegūtu viendabīgus paraugus, kas atbilst tiem, ko iegūst ar gaļasmašīnu, kas ir aprīkota ar disku, kura caurumu lielums ir 4 mm. |
| --- | --- |

4.3.

Jaudīga maļamā mašīna un maisītājs, ar kuru var homogenizēt mājputnu gaļas gabalus vai to daļas.

Piezīme.

Netiek ieteikta nekāda īpaša gaļasmašīna. Tās jaudai ir jābūt pietiekamai, lai varētu samalt arī saldētu un ātrsaldētu gaļu un kaulus, lai iegūtu viendabīgus paraugus, kas atbilst tiem, ko iegūst ar gaļasmašīnu, kas ir aprīkota ar disku, kura caurumu lielums ir 4 mm.

| 4.4. | Iekārta, kā norādīts ISO 1442, ūdens satura noteikšanai. |
| --- | --- |

4.4.

Iekārta, kā norādīts ISO 1442, ūdens satura noteikšanai.

| 4.5. | Iekārta, kā norādīts ISO 937, proteīnu satura noteikšanai. |
| --- | --- |

4.5.

Iekārta, kā norādīts ISO 937, proteīnu satura noteikšanai.

5.   Procedūra

| 5.1. | Izlases veidā izvēlas piecus gabalus no pārbaudāmā mājputnu gaļas gabalu daudzuma un glabā sasaldētā vai atdzesētā stāvoklī, līdz tiek sākta analīze saskaņā ar 5.2. līdz 5.6. punktu.
  Paraugi, ko ņem no saldētiem vai ātrsaldētiem neiesaiņotiem produktiem, kas ir minēti 2. punktā, var tikt turēti 0 °C, līdz sākas analīze.
  Var veikt atsevišķu analīzi katram no pieciem gabaliem vai analīzi piecu gabalu paraugam kopumā. |
| --- | --- |

5.1.

Izlases veidā izvēlas piecus gabalus no pārbaudāmā mājputnu gaļas gabalu daudzuma un glabā sasaldētā vai atdzesētā stāvoklī, līdz tiek sākta analīze saskaņā ar 5.2. līdz 5.6. punktu.

Paraugi, ko ņem no saldētiem vai ātrsaldētiem neiesaiņotiem produktiem, kas ir minēti 2. punktā, var tikt turēti 0 °C, līdz sākas analīze.

Var veikt atsevišķu analīzi katram no pieciem gabaliem vai analīzi piecu gabalu paraugam kopumā.

| 5.2. | Sagatavošana jāsāk stundas laikā pēc gabalu izņemšanas no saldētavas vai ledusskapja. |
| --- | --- |

5.2.

Sagatavošana jāsāk stundas laikā pēc gabalu izņemšanas no saldētavas vai ledusskapja.

| 5.3. | a) | Iepakojuma ārpusi noslauka, lai notīrītu ārējo ledu un ūdeni. Katru gabalu nosver un atbrīvo no jebkāda iesaiņojuma materiāla. Pēc sagriešanas mazākos gabalos mājputnu gaļas gabalam nosaka svaru, atskaitot jebkāda iesaiņojuma materiāla svaru, noapaļo to līdz tuvākajam gramam, lai iegūtu vērtību P1. |
| --- | --- | --- |

5.3.

a)

Iepakojuma ārpusi noslauka, lai notīrītu ārējo ledu un ūdeni. Katru gabalu nosver un atbrīvo no jebkāda iesaiņojuma materiāla. Pēc sagriešanas mazākos gabalos mājputnu gaļas gabalam nosaka svaru, atskaitot jebkāda iesaiņojuma materiāla svaru, noapaļo to līdz tuvākajam gramam, lai iegūtu vērtību P1.

| b) | Analizējot kopējo paraugu, nosaka saskaņā ar 5.3. punkta a) apakšpunktu sagatavoto piecu gabalu kopējo svaru, lai iegūtu vērtību P5. |
| --- | --- |

b)

Analizējot kopējo paraugu, nosaka saskaņā ar 5.3. punkta a) apakšpunktu sagatavoto piecu gabalu kopējo svaru, lai iegūtu vērtību P5.

| 5.4. | a) | Visu gabalu, kura svars ir vienāds ar vērtību P1, samaļ gaļasmašīnā, kā norādīts 4.3. punktā (un vajadzības gadījumā sajauc, izmantojot maisītāju), lai iegūtu viendabīgu materiālu, no kura var paņemt paraugu, kas raksturo katru gabalu. |
| --- | --- | --- |

5.4.

a)

Visu gabalu, kura svars ir vienāds ar vērtību P1, samaļ gaļasmašīnā, kā norādīts 4.3. punktā (un vajadzības gadījumā sajauc, izmantojot maisītāju), lai iegūtu viendabīgu materiālu, no kura var paņemt paraugu, kas raksturo katru gabalu.

| b) | Izmantojot apvienotā parauga analīzi, visus piecus gabalus, kuru svars ir vienāds ar vērtību P5, samaļ gaļasmašīnā, kā norādīts 4.3. punktā (un, ja nepieciešams, arī sajauc, izmantojot maisītāju), lai iegūtu viendabīgu materiālu, no kura var paņemt divus paraugus, kas raksturo šos piecus gabalus. |
| --- | --- |

b)

Izmantojot apvienotā parauga analīzi, visus piecus gabalus, kuru svars ir vienāds ar vērtību P5, samaļ gaļasmašīnā, kā norādīts 4.3. punktā (un, ja nepieciešams, arī sajauc, izmantojot maisītāju), lai iegūtu viendabīgu materiālu, no kura var paņemt divus paraugus, kas raksturo šos piecus gabalus.

Abus paraugus analizē, kā aprakstīts 5.5. un 5.6. punktā.

| 5.5. | Ņem viendabīgā materiāla paraugu un tūlīt izmanto, lai noteiktu ūdens saturu saskaņā ar ISO 1442 un iegūtu ūdens satura vērtību “a %”. |
| --- | --- |

5.5.

Ņem viendabīgā materiāla paraugu un tūlīt izmanto, lai noteiktu ūdens saturu saskaņā ar ISO 1442 un iegūtu ūdens satura vērtību “a %”.

| 5.6. | Ņem viendabīgā materiāla paraugu un tūlīt izmanto, lai noteiktu slāpekļa saturu saskaņā ar ISO 937. Šo slāpekļa saturu pārvērš kopproteīnu saturā “b %”, reizinot to ar 6,25. |
| --- | --- |

5.6.

Ņem viendabīgā materiāla paraugu un tūlīt izmanto, lai noteiktu slāpekļa saturu saskaņā ar ISO 937. Šo slāpekļa saturu pārvērš kopproteīnu saturā “b %”, reizinot to ar 6,25.

6.   Rezultātu aprēķināšana

| 6.1. | a) | Gramos izteiktu ūdens svaru (W) katrā gabalā iegūst pēc formulas aP1/100 un proteīnu svaru (RP) – pēc formulas bP1/100.
  Nosaka kopējos lielumus ūdens svaram (W5) un proteīnu svaram (RP5) analizētajos piecos gabalos. |
| --- | --- | --- |

6.1.

a)

Gramos izteiktu ūdens svaru (W) katrā gabalā iegūst pēc formulas aP1/100 un proteīnu svaru (RP) – pēc formulas bP1/100.

Nosaka kopējos lielumus ūdens svaram (W5) un proteīnu svaram (RP5) analizētajos piecos gabalos.

| b) | Izmantojot kopējā parauga analīzi, nosaka vidējo ūdens saturu (a %) un proteīnu saturu (b %) diviem analizētajiem paraugiem. Gramos izteiktu ūdens svaru (W5) piecos gabalos iegūst pēc formulas aP5/100 un proteīnu svaru (RP5) – pēc formulas bP5/100. |
| --- | --- |

b)

Izmantojot kopējā parauga analīzi, nosaka vidējo ūdens saturu (a %) un proteīnu saturu (b %) diviem analizētajiem paraugiem. Gramos izteiktu ūdens svaru (W5) piecos gabalos iegūst pēc formulas aP5/100 un proteīnu svaru (RP5) – pēc formulas bP5/100.

| 6.2. | Aprēķina vidējo ūdens svaru (WA) un proteīnu svaru (RPA), dalot W5 un RP5 ar pieci. |
| --- | --- |

6.2.

Aprēķina vidējo ūdens svaru (WA) un proteīnu svaru (RPA), dalot W5 un RP5 ar pieci.

| 6.3. | Vidējā teorētiskā W/RP attiecība, kas noteikta ar šo metodi, ir šāda:






  — | vistas krūtiņas filejai: 3,19 ± 0,12, |
| --- | --- | --- |

6.3.

Vidējā teorētiskā W/RP attiecība, kas noteikta ar šo metodi, ir šāda:

—

vistas krūtiņas filejai: 3,19 ± 0,12,

| — | vistas kājām un kāju ceturtdaļām: 3,78 ± 0,19, |
| --- | --- |

—

vistas kājām un kāju ceturtdaļām: 3,78 ± 0,19,

| — | tītara krūtiņas filejai: 3,05 ± 0,15, |
| --- | --- |

—

tītara krūtiņas filejai: 3,05 ± 0,15,

| — | tītara kājām: 3,58 ± 0,15, |
| --- | --- |

—

tītara kājām: 3,58 ± 0,15,

| — | atkaulotai tītara kāju gaļai: 3,65 ± 0,17. |
| --- | --- |

—

atkaulotai tītara kāju gaļai: 3,65 ± 0,17.

| 6.4. | Pieņemot, ka neizbēgamā tehniskā minimuma vērtība ūdenim, kas tiek absorbēts sagatavošanas laikā, ir 2 %, 4 % vai 6 % (1) atkarībā un produktu veida un piemērotajām dzesēšanas metodēm, augstākas ar šo metodi noteiktas W/RP attiecības, kas ir pieļaujamas, ir šādas: | Dzesināts ar gaisu | Dzesināts ar gaisa plūsmu | Dzesināts iegremdējot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vistas krūtiņas fileja, bez ādas | 3,40 | 3,40 | 3,40 |
| Vistas krūtiņa; ar ādu | 3,40 | 3,50 | 3,60 |
| Vistas ciskas, stilbi, kājas, kājas ar muguras gabalu, kāju ceturtdaļas, ar ādu | 4,05 | 4,15 | 4,30 |
| Tītara krūtiņas fileja, bez ādas | 3,40 | 3,40 | 3,40 |
| Tītara krūtiņa, ar ādu | 3,40 | 3,50 | 3,60 |
| Tītara ciskas, stilbi, kājas, ar ādu | 3,80 | 3,90 | 4,05 |
| Atkaulota tītara kāju gaļu, bez ādas | 3,95 | 3,95 | 3,95 |

6.4.

Pieņemot, ka neizbēgamā tehniskā minimuma vērtība ūdenim, kas tiek absorbēts sagatavošanas laikā, ir 2 %, 4 % vai 6 % (1) atkarībā un produktu veida un piemērotajām dzesēšanas metodēm, augstākas ar šo metodi noteiktas W/RP attiecības, kas ir pieļaujamas, ir šādas:

Dzesināts ar gaisu

Dzesināts ar gaisa plūsmu

Dzesināts iegremdējot

Vistas krūtiņas fileja, bez ādas

3,40

3,40

3,40

Vistas krūtiņa; ar ādu

3,40

3,50

3,60

Vistas ciskas, stilbi, kājas, kājas ar muguras gabalu, kāju ceturtdaļas, ar ādu

4,05

4,15

4,30

Tītara krūtiņas fileja, bez ādas

3,40

3,40

3,40

Tītara krūtiņa, ar ādu

3,40

3,50

3,60

Tītara ciskas, stilbi, kājas, ar ādu

3,80

3,90

4,05

Atkaulota tītara kāju gaļu, bez ādas

3,95

3,95

3,95

Ja piecu gabalu vidējā WA/RPA attiecība, kas aprēķināta pēc 6.2. punktā dotajām vērtībām, nepārsniedz 6.4. punktā doto attiecību, pārbaudei pakļauto mājputnu gaļas gabalu daudzumu uzskata par atbilstošu.

---

(1)  Aprēķina pamatā ir gaļas gabals, atskaitot absorbētu ārējo ūdeni. Filejai (bez ādas) un atkaulotai tītara kāju gaļai procentuālā attiecība ir 2 % katrai dzesēšanas metodei.

---

IX PIELIKUMS

ŪDENS ABSORBCIJAS PĀRBAUDE RAŽOŠANAS UZŅĒMUMĀ

(Pārbaudes kautuvēs)

| 1. | Vismaz vienu reizi astoņu stundu darba periodā:
  izlases veidā izvēlas 25 liemeņus no ķidāšanas līnijas tūlīt pēc ķidāšanas un subproduktu un tauku izņemšanas un pirms pirmās mazgāšanas pēc tam. |
| --- | --- |

1.

Vismaz vienu reizi astoņu stundu darba periodā:

izlases veidā izvēlas 25 liemeņus no ķidāšanas līnijas tūlīt pēc ķidāšanas un subproduktu un tauku izņemšanas un pirms pirmās mazgāšanas pēc tam.

| 2. | Vajadzības gadījumā nogriež kaklu, atstājot kakla ādu pie liemeņa. |
| --- | --- |

2.

Vajadzības gadījumā nogriež kaklu, atstājot kakla ādu pie liemeņa.

| 3. | Iezīmē katru liemeni atsevišķi. Nosver katru liemeni un pieraksta tā svaru ar precizitāti līdz tuvākajam gramam. |
| --- | --- |

3.

Iezīmē katru liemeni atsevišķi. Nosver katru liemeni un pieraksta tā svaru ar precizitāti līdz tuvākajam gramam.

| 4. | Atkārtoti pakar pārbaudāmos liemeņus uz ķidāšanas līnijas, lai turpinātu parasto mazgāšanas, dzesēšanas, notecināšanas un citus procesus. |
| --- | --- |

4.

Atkārtoti pakar pārbaudāmos liemeņus uz ķidāšanas līnijas, lai turpinātu parasto mazgāšanas, dzesēšanas, notecināšanas un citus procesus.

| 5. | Notecināšanas līnijas galā noņem iezīmētos liemeņus, neatļaujot tiem notecēt vairāk, kā parasti pieļaujams mājputnu gaļas partijai, no kuras ir ņemti paraugi. |
| --- | --- |

5.

Notecināšanas līnijas galā noņem iezīmētos liemeņus, neatļaujot tiem notecēt vairāk, kā parasti pieļaujams mājputnu gaļas partijai, no kuras ir ņemti paraugi.

| 6. | Paraugā ietver pirmos 20 noņemtos liemeņus. Tos atkārtoti nosver. To svaru ar precizitāti līdz tuvākajam gramam pieraksta pretī svaram, kas reģistrēts pirmajā svēršanā. Pārbaudi uzskata par nederīgu, ja ir atklāti mazāk nekā 20 iezīmētie liemeņi. |
| --- | --- |

6.

Paraugā ietver pirmos 20 noņemtos liemeņus. Tos atkārtoti nosver. To svaru ar precizitāti līdz tuvākajam gramam pieraksta pretī svaram, kas reģistrēts pirmajā svēršanā. Pārbaudi uzskata par nederīgu, ja ir atklāti mazāk nekā 20 iezīmētie liemeņi.

| 7. | Noņem iezīmes no parauga liemeņiem un attiecībā uz šiem liemeņiem turpina parastās iepakošanas operācijas. |
| --- | --- |

7.

Noņem iezīmes no parauga liemeņiem un attiecībā uz šiem liemeņiem turpina parastās iepakošanas operācijas.

| 8. | Nosaka mitruma absorbcijas procentuālo daļu, atņemot kopējo to pašu liemeņu svaru pēc mazgāšanas, dzesēšanas un notecināšanas, dalot starpību ar sākotnējo svaru un reizinot ar 100. |
| --- | --- |

8.

Nosaka mitruma absorbcijas procentuālo daļu, atņemot kopējo to pašu liemeņu svaru pēc mazgāšanas, dzesēšanas un notecināšanas, dalot starpību ar sākotnējo svaru un reizinot ar 100.

| 9. | Manuālās svēršanas vietā, kas aprakstīta 1. līdz 8. punktā, var izmantot automātiskās svēršanas līnijas, lai noteiktu mitruma absorbcijas procentu tādam pašam liemeņu skaitam un saskaņā ar tiem pašiem principiem, ar nosacījumu, ka kompetentā iestāde ir iepriekš apstiprinājusi automātisko svēršanas līniju šim mērķim. |
| --- | --- |

9.

Manuālās svēršanas vietā, kas aprakstīta 1. līdz 8. punktā, var izmantot automātiskās svēršanas līnijas, lai noteiktu mitruma absorbcijas procentu tādam pašam liemeņu skaitam un saskaņā ar tiem pašiem principiem, ar nosacījumu, ka kompetentā iestāde ir iepriekš apstiprinājusi automātisko svēršanas līniju šim mērķim.

| 10. | Rezultāts nedrīkst pārsniegt šādu liemeņu sākotnējā svara procentuālo daļu vai citu skaitli, kas atbilst maksimālajam kopējam svešā ūdens saturam:








  — | : | dzesēšana ar gaisu | : | 0 %, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | dzesēšana ar gaisu un smidzināšanu | : | 2 %, |
| — | : | dzesēšana iegremdējot | : | 4,5 %. |

10.

Rezultāts nedrīkst pārsniegt šādu liemeņu sākotnējā svara procentuālo daļu vai citu skaitli, kas atbilst maksimālajam kopējam svešā ūdens saturam:

—

:

dzesēšana ar gaisu

:

0 %,

—

:

dzesēšana ar gaisu un smidzināšanu

:

2 %,

—

:

dzesēšana iegremdējot

:

4,5 %.

---

X PIELIKUMS

16. PANTA 6. PUNKTĀ MINĒTĀS NORĀDES

| – | : | bulgāru valodā | : | Съдържанието на вода превишава нормите на ЕО |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| – | : | spāņu valodā | : | Contenido en agua superior al límite CE |
| – | : | čehu valodā | : | Obsah vody překračuje limit ES |
| – | : | dāņu valodā | : | Vandindhold overstiger EF-Normen |
| – | : | vācu valodā | : | Wassergehalt über dem EG-Höchstwert |
| – | : | igauņu valodā | : | Veesisaldus ületab EÜ normi |
| – | : | grieķu valodā | : | Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΚ |
| – | : | angļu valodā | : | Water content exceeds EC limit |
| – | : | franču valodā | : | Teneur en eau supérieure à la limite CE |
| – | : | itāļu valodā | : | Tenore d’acqua superiore al limite CE |
| – | : | latviešu valodā | : | Ūdens saturs pārsniedz EK noteikto normu |
| – | : | lietuviešu valodā | : | Vandens kiekis viršija EB nustatytą ribą |
| – | : | ungāru valodā | : | Víztartalom meghaladja az EK által előírt határértéket |
| – | : | maltiešu valodā | : | Il-kontenut ta’ l-ilma superjuri għal-limitu KE |
| – | : | holandiešu valodā | : | Watergehalte hoger dan het EG-maximum |
| – | : | poļu valodā | : | Zawartość wody przekracza normę WE |
| – | : | portugāļu valodā | : | Teor de água superior ao limite CE |
| – | : | rumāņu valodā | : | Conținutul de apă depășește limita CE |
| – | : | slovāku valodā | : | Obsah vody presahuje limit ES |
| – | : | slovēņu valodā | : | Vsebnost vode presega ES omejitev |
| – | : | somu valodā | : | Vesipitoisuus ylittää EY-normin |
| – | : | zviedru valodā | : | Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EG. |

–

:

bulgāru valodā

:

Съдържанието на вода превишава нормите на ЕО

–

:

spāņu valodā

:

Contenido en agua superior al límite CE

–

:

čehu valodā

:

Obsah vody překračuje limit ES

–

:

dāņu valodā

:

Vandindhold overstiger EF-Normen

–

:

vācu valodā

:

Wassergehalt über dem EG-Höchstwert

–

:

igauņu valodā

:

Veesisaldus ületab EÜ normi

–

:

grieķu valodā

:

Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΚ

–

:

angļu valodā

:

Water content exceeds EC limit

–

:

franču valodā

:

Teneur en eau supérieure à la limite CE

–

:

itāļu valodā

:

Tenore d’acqua superiore al limite CE

–

:

latviešu valodā

:

Ūdens saturs pārsniedz EK noteikto normu

–

:

lietuviešu valodā

:

Vandens kiekis viršija EB nustatytą ribą

–

:

ungāru valodā

:

Víztartalom meghaladja az EK által előírt határértéket

–

:

maltiešu valodā

:

Il-kontenut ta’ l-ilma superjuri għal-limitu KE

–

:

holandiešu valodā

:

Watergehalte hoger dan het EG-maximum

–

:

poļu valodā

:

Zawartość wody przekracza normę WE

–

:

portugāļu valodā

:

Teor de água superior ao limite CE

–

:

rumāņu valodā

:

Conținutul de apă depășește limita CE

–

:

slovāku valodā

:

Obsah vody presahuje limit ES

–

:

slovēņu valodā

:

Vsebnost vode presega ES omejitev

–

:

somu valodā

:

Vesipitoisuus ylittää EY-normin

–

:

zviedru valodā

:

Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EG.

---

XI PIELIKUMS

VALSTU REFERENCES LABORATORIJU SARAKSTS

Beļģija

| Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO) |
| --- |
| Eenheid Technologie en Voeding |
| Productkwaliteit en voedselveiligheid |
| Brusselsesteenweg 370 |
| B-9090 Melle |

Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO)

Eenheid Technologie en Voeding

Productkwaliteit en voedselveiligheid

Brusselsesteenweg 370

B-9090 Melle

Bulgārija

| Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт |
| --- |
| (National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute) |
| бул. „Пенчо Славейков“ 15 |
| (15, Pencho Slaveikov str.) |
| София–1606 |
| (Sofia–1606) |

Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт

(National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute)

бул. „Пенчо Славейков“ 15

(15, Pencho Slaveikov str.)

София–1606

(Sofia–1606)

Čehija

| Státní veterinární ústav Jihlava |
| --- |
| Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické, |
| chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků |
| Rantířovská 93 |
| CZ-586 05 Jihlava |

Státní veterinární ústav Jihlava

Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické,

chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků

Rantířovská 93

CZ-586 05 Jihlava

Dānija

| Fødevarestyrelsen |
| --- |
| Fødevareregion Øst |
| Afdeling for Fødevarekemi |
| Søndervang 4 |
| DK-4100 Ringsted |

Fødevarestyrelsen

Fødevareregion Øst

Afdeling for Fødevarekemi

Søndervang 4

DK-4100 Ringsted

Vācija

| Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel |
| --- |
| Standort Kulmbach |
| E.C.-Baumann-Straße 20 |
| D-95326 Kulmbach |

Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel

Standort Kulmbach

E.C.-Baumann-Straße 20

D-95326 Kulmbach

Igaunija

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| EE-51006 Tartu |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

EE-51006 Tartu

Īrija

| National Food Centre |
| --- |
| Teagasc |
| Dunsinea |
| Castleknock |
| IE-Dublin 15 |

National Food Centre

Teagasc

Dunsinea

Castleknock

IE-Dublin 15

Grieķija

| Ministry of Rural Development & Food |
| --- |
| Veterinary Laboratory of Larisa |
| 7th km Larisa-Trikalοn st. |
| GR-411 10 Larisa |

Ministry of Rural Development & Food

Veterinary Laboratory of Larisa

7th km Larisa-Trikalοn st.

GR-411 10 Larisa

Spānija

| Laboratorio Arbitral Agroalimentario |
| --- |
| Carretera de La Coruña, km 10,700 |
| E-28023 Madrid |

Laboratorio Arbitral Agroalimentario

Carretera de La Coruña, km 10,700

E-28023 Madrid

Francija

| SCL Laboratoire de Lyon |
| --- |
| 10, avenue des Saules |
| BP 74 |
| F-69922 Oullins |

SCL Laboratoire de Lyon

10, avenue des Saules

BP 74

F-69922 Oullins

Itālija

| Ministero Politiche Agricole e Forestali |
| --- |
| Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone n. 29 |
| I-41100 Modena |

Ministero Politiche Agricole e Forestali

Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone n. 29

I-41100 Modena

Kipra

| Agricultural Laboratory |
| --- |
| Department of Agriculture |
| Loukis Akritas Ave; 14 |
| CY-Lefcosia (Nicosia) |

Agricultural Laboratory

Department of Agriculture

Loukis Akritas Ave; 14

CY-Lefcosia (Nicosia)

Latvija

| Pārtikas un veterinārā dienesta |
| --- |
| Nacionālais diagnostikas centrs |
| Lejupes iela 3, |
| Rīga, LV-1076 |

Pārtikas un veterinārā dienesta

Nacionālais diagnostikas centrs

Lejupes iela 3,

Rīga, LV-1076

Lietuva

| Nacionalinė veterinarijos laboratorija |
| --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-2021 Vilnius |

Nacionalinė veterinarijos laboratorija

J. Kairiūkščio g. 10

LT-2021 Vilnius

Luksemburga

| Laboratoire National de Santé |
| --- |
| Rue du Laboratoire, 42 |
| L-1911 Luxembourg |

Laboratoire National de Santé

Rue du Laboratoire, 42

L-1911 Luxembourg

Ungārija

| Országos Élelmiszervizsgáló Intézet |
| --- |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81. |
| HU-1465 |

Országos Élelmiszervizsgáló Intézet

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81.

HU-1465

Malta

| Malta National Laboratory |
| --- |
| UB14, San Gwann Industrial Estate |
| San Gwann, SGN 09 |
| Malta |

Malta National Laboratory

UB14, San Gwann Industrial Estate

San Gwann, SGN 09

Malta

Nīderlande

| RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid |
| --- |
| Bornsesteeg 45, gebouw 123 |
| 6708 AE Wageningen |
| Nederland |

RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid

Bornsesteeg 45, gebouw 123

6708 AE Wageningen

Nederland

Austrija

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| Institut für Lebensmitteluntersuchung Wien |
| Abteilung 6 — Fleisch und Fleischwaren |
| Spargelfeldstraße 191 |
| A-1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

Institut für Lebensmitteluntersuchung Wien

Abteilung 6 — Fleisch und Fleischwaren

Spargelfeldstraße 191

A-1226 Wien

Polija

| Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości |
| --- |
| Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| ul. Reymonta 11/13 |
| 60-791 Poznań |
| Polska |

Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości

Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

ul. Reymonta 11/13

60-791 Poznań

Polska

Portugāle

| Autoridade de Segurança Alimentar e Económica — ASAE |
| --- |
| Laboratório Central da Qualidade Alimentar — LCQA |
| Av. Conde Valbom, 98 |
| P-1050-070 Lisboa |

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica — ASAE

Laboratório Central da Qualidade Alimentar — LCQA

Av. Conde Valbom, 98

P-1050-070 Lisboa

Rumānija

| Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară |
| --- |
| Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2 |
| București |

Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară

Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2

București

Slovēnija

| Univerza v Ljubljani |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| SI-1115 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

SI-1115 Ljubljana

Slovākija

| Štátny veterinárny a potravinový ústav |
| --- |
| Botanická 15 |
| 842 52 Bratislava |
| Slovenská republika |

Štátny veterinárny a potravinový ústav

Botanická 15

842 52 Bratislava

Slovenská republika

Somija

| Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00710 Helsinki |

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Mustialankatu 3

FI-00710 Helsinki

Zviedrija

| Livsmedelsverket |
| --- |
| Box 622 |
| S-75126 Uppsala |

Livsmedelsverket

Box 622

S-75126 Uppsala

Apvienotā Karaliste

| Laboratory of the Government Chemist |
| --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| TW11 0LY |
| United Kingdom |

Laboratory of the Government Chemist

Queens Road

Teddington

TW11 0LY

United Kingdom

---

XII PIELIKUMS

Uzdevumi un organizatoriskā struktūra ekspertu padomei ūdens satura uzraudzībai mājputnu gaļā

19. pantā minētā ekspertu padome veic šādus uzdevumus:

| a) | sniedz informāciju valstu references laboratorijām par analītiskajām metodēm un salīdzinošajām pārbaudēm attiecībā uz ūdens saturu mājputnu gaļā; |
| --- | --- |

a)

sniedz informāciju valstu references laboratorijām par analītiskajām metodēm un salīdzinošajām pārbaudēm attiecībā uz ūdens saturu mājputnu gaļā;

| b) | koordinē a) apakšpunktā minēto metožu piemērošanu valsts references laboratorijās, organizējot salīdzinošās pārbaudes un jo īpaši kvalifikācijas pārbaudes; |
| --- | --- |

b)

koordinē a) apakšpunktā minēto metožu piemērošanu valsts references laboratorijās, organizējot salīdzinošās pārbaudes un jo īpaši kvalifikācijas pārbaudes;

| c) | palīdz valstu references laboratorijām kvalifikācijas pārbaudēs, sniedzot zinātnisku atbalstu statistikas datu novērtēšanā un ziņojumu izstrādē; |
| --- | --- |

c)

palīdz valstu references laboratorijām kvalifikācijas pārbaudēs, sniedzot zinātnisku atbalstu statistikas datu novērtēšanā un ziņojumu izstrādē;

| d) | koordinē jaunu analītisko metožu izstrādi un informē valstu references laboratorijas par sasniegumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

d)

koordinē jaunu analītisko metožu izstrādi un informē valstu references laboratorijas par sasniegumiem šajā jomā;

| e) | sniedz zinātnisku un tehnisku palīdzību Komisijai, jo īpaši gadījumos, ja dalībvalstu starpā rodas strīdi par analīžu rezultātiem. |
| --- | --- |

e)

sniedz zinātnisku un tehnisku palīdzību Komisijai, jo īpaši gadījumos, ja dalībvalstu starpā rodas strīdi par analīžu rezultātiem.

19. pantā minētā ekspertu padome ir organizēta šādi:

Ekspertu padomē ūdens satura uzraudzībai mājputnu gaļā jāiekļauj Kopīgā pētniecības centra (KPC) ģenerāldirektorāta References materiālu un mērījumu institūta (IRMM), Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta un trīs valstu references laboratoriju pārstāvji. IRMM pārstāvis darbojas kā padomes priekšsēdētājs un rotācijas kārtībā izvēlas valstu references laboratorijas. Dalībvalstu iestādes, kas atbild par izvēlēto valsts references laboratoriju, pēc tam ieceļ darbībai padomē individuālus ekspertus, kuru specializācija ir ūdens satura uzraudzība pārtikā. Katru gadu rotācijas kārtībā vienu valsts references laboratoriju, kas pārstāvēta padomē, aizstāj ar citu, nodrošinot pārstāvības nepārtrauktību padomē. Izdevumus, kas rodas dalībvalstu ekspertiem un/vai valstu references laboratorijām, pildot savus pienākumus saskaņā ar šā pielikuma šo sadaļu, sedz attiecīgā dalībvalsts.

Valstu references laboratoriju uzdevumi

XI pielikumā minētās valstu references laboratorijas veic šādus uzdevumus:

| a) | koordinē to valsts laboratoriju darbību, kuras atbild par analīzēm attiecībā uz ūdens saturu mājputnu gaļā; |
| --- | --- |

a)

koordinē to valsts laboratoriju darbību, kuras atbild par analīzēm attiecībā uz ūdens saturu mājputnu gaļā;

| b) | palīdz dalībvalsts kompetentajai iestādei organizēt sistēmu ūdens satura uzraudzībai mājputnu gaļā; |
| --- | --- |

b)

palīdz dalībvalsts kompetentajai iestādei organizēt sistēmu ūdens satura uzraudzībai mājputnu gaļā;

| c) | piedalās dažādu a) apakšpunktā minēto valsts laboratoriju salīdzinošajās pārbaudēs (kvalifikācijas pārbaudēs); |
| --- | --- |

c)

piedalās dažādu a) apakšpunktā minēto valsts laboratoriju salīdzinošajās pārbaudēs (kvalifikācijas pārbaudēs);

| d) | nodrošina, ka ekspertu padomes sniegtā informācija tiek izplatīta kompetentajai iestādei attiecīgajā dalībvalstī un a) apakšpunktā minētajām valsts laboratorijām; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka ekspertu padomes sniegtā informācija tiek izplatīta kompetentajai iestādei attiecīgajā dalībvalstī un a) apakšpunktā minētajām valsts laboratorijām;

| e) | sadarbojas ar ekspertu padomi un iecelšanas gadījumā pievienojas ekspertu padomei, lai sagatavotu nepieciešamos testu paraugus, tostarp viendabīguma testiem, un lai organizētu attiecīgu nosūtīšanu. |
| --- | --- |

e)

sadarbojas ar ekspertu padomi un iecelšanas gadījumā pievienojas ekspertu padomei, lai sagatavotu nepieciešamos testu paraugus, tostarp viendabīguma testiem, un lai organizētu attiecīgu nosūtīšanu.

---

XIII PIELIKUMS

Korelācijas tabula

| Regula (EEK) Nr. 1906/90 | Regula (EEK) Nr. 1538/91 | Šī regula |
| --- | --- | --- |
| | 1. pants | 1. pants |
| | 1.a pants, ievaddaļa | 2. pants, ievaddaļa |
| 2. panta 2., 3. un 4. punkts | | 2. panta a), b) un c) punkts |
| 2. panta 8. punkts | | 2. panta d) punkts |
| | 1.a pants, pirmais un otrais ievilkums | 2. panta e) un f) punkts |
| | 2. pants | 3. panta 1. līdz 4. punkts |
| 4. pants | | 3. panta 5. punkts |
| | 3. pants | 4. pants |
| | 4. pants | 5. panta 1. punkts |
| 5. panta 1. līdz 4. punkts | | 5. panta 2. līdz 5. punkts |
| 6. pants | | 5. panta 6. punkts |
| | 5. pants | 6. pants |
| | 6. panta 1. punkts, ievaddaļa | 7. panta 1. punkts, ievaddaļa |
| | 6. panta 1. punkta pirmais līdz sestais ievilkumam | 7. panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunkts |
| | 6. panta 2. punkts, ievaddaļa | 7. panta 2. punkts, ievaddaļa |
| | 6. panta 2. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums | 7. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunkts |
| | 7. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkts |
| | 7. panta 3. punkts | 8. panta 2. punkts |
| | 7. panta 4. punkts | 8. panta 3. punkts |
| | 7. panta 5. punkts | 8. panta 4. punkts |
| | 7. panta 6. punkts | 8. panta 5. punkts |
| | 8. panta 1. punkts | 9. panta 1. punkts |
| | 8. panta 2. punkts | 9. panta 2. punkts |
| | 8. panta 3. punkts, ievaddaļa | 9. panta 3. punkts, ievaddaļa |
| | 8. panta 3. punkta pirmais ievilkums | 9. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| | 8. panta 3. punkta otrais ievilkums | 9. panta 3. punkta b) apakšpunkts |
| | 8. panta 4. punkta pirmā daļa, ievaddaļa | 9. panta 4. punkta pirmā daļa, ievaddaļa |
| | 8. panta 4. punkta pirmā daļa, pirmais līdz trešais ievilkums | 9. panta 4. punkta pirmā daļa, a) līdz c) apakšpunkts |
| | 8. panta 4. punkta otrā daļa | 9. panta 4. punkta otrā daļa |
| | 8. panta 5. līdz 12. punkts | 9. panta 5. līdz 12. punkts |
| | 8. panta 13. punkta pirmā daļa | — |
| | 8. panta 13. punkta otrā daļa | 9. panta 13. punkts |
| | 9. pants | 10. pants |
| | 10. pants | 11. pants |
| | 11. panta 1. punkts, ievaddaļa | 12. panta 1. punkts, ievaddaļa |
| | 11. panta 1. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums | 12. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunkts |
| | 11. panta 2. punkts | 12. panta 2. punkts |
| | 11. panta 2.a punkts | 12. panta 3. punkts |
| | 11. panta 2.b punkts | 12. panta 4. punkts |
| | 11. panta 3. punkts, ievaddaļa | 12. panta 5. punkts, ievaddaļa |
| | 11. panta 3. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums | 12. panta 5. punkta a) līdz d) apakšpunkts |
| | 11. panta 4. punkts | 12. panta 6. punkts |
| | 12. pants | 13. pants |
| | 13. pants | 14. pants |
| | 14.a panta 1. un 2. punkts | 15. pants |
| | 14.a panta 3. līdz 5. punkts | 16. panta 1. līdz 3. punkts |
| | 14.a panta 5.a punkts | 16. panta 4. punkts |
| | 14.a panta 6. punkts | 16. panta 5. punkts |
| | 14.a panta 7. punkta pirmā daļa, ievaddaļa | 16. panta 6. punkta pirmā daļa |
| | 14.a panta 7. punkta pirmā daļa, ievilkumi | X pielikums |
| | 14.a panta 7. punkta otrā un trešā daļa | 16. panta 6. punkta otrā un trešā daļa |
| | 14.a panta 8. līdz 12. punkts | 17. panta 1. līdz 5. punkts |
| | 14.a panta 12.a punkts | 18. panta 1. punkts |
| | 14.a panta 13. punkts | 18. panta 2. punkts |
| | 14.a panta 14. punkts | 19. pants |
| | 14.b panta 1. punkts | 20. panta 1. punkts |
| | 14.b panta 2. punkta pirmā daļa, ievaddaļa | 20. panta 2. punkta pirmā daļa, ievaddaļa |
| | 14.b panta 2. punkta pirmā daļa, pirmais līdz trešais ievilkums | 20. panta 2. punkta pirmā daļa, a) līdz c) apakšpunkts |
| | 14.b panta 2. punkta otrā daļa | 20. panta 2. punkta otrā daļa |
| | 14.b panta 3. un 4. punkts | 20. panta 3. un 4. punkts |
| | 15. pants | — |
| | — | 21. pants |
| | — | 22. pants |
| | I pielikums | I pielikums |
| | IA pielikums | II pielikums |
| | II pielikums | III pielikums |
| | III pielikums | IV pielikums |
| | IV pielikums | V pielikums |
| | V pielikums | VI pielikums |
| | VI pielikums | VII pielikums |
| | VIa pielikums | VIII pielikums |
| | VII pielikums | IX pielikums |
| | VIII pielikums | XI pielikums |
| | IX pielikums | XII pielikums |
| | — | XIII pielikums |

Regula (EEK) Nr. 1906/90

Regula (EEK) Nr. 1538/91

Šī regula

1. pants

1. pants

1.a pants, ievaddaļa

2. pants, ievaddaļa

2. panta 2., 3. un 4. punkts

2. panta a), b) un c) punkts

2. panta 8. punkts

2. panta d) punkts

1.a pants, pirmais un otrais ievilkums

2. panta e) un f) punkts

2. pants

3. panta 1. līdz 4. punkts

4. pants

3. panta 5. punkts

3. pants

4. pants

4. pants

5. panta 1. punkts

5. panta 1. līdz 4. punkts

5. panta 2. līdz 5. punkts

6. pants

5. panta 6. punkts

5. pants

6. pants

6. panta 1. punkts, ievaddaļa

7. panta 1. punkts, ievaddaļa

6. panta 1. punkta pirmais līdz sestais ievilkumam

7. panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunkts

6. panta 2. punkts, ievaddaļa

7. panta 2. punkts, ievaddaļa

6. panta 2. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums

7. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunkts

7. panta 1. punkts

8. panta 1. punkts

7. panta 3. punkts

8. panta 2. punkts

7. panta 4. punkts

8. panta 3. punkts

7. panta 5. punkts

8. panta 4. punkts

7. panta 6. punkts

8. panta 5. punkts

8. panta 1. punkts

9. panta 1. punkts

8. panta 2. punkts

9. panta 2. punkts

8. panta 3. punkts, ievaddaļa

9. panta 3. punkts, ievaddaļa

8. panta 3. punkta pirmais ievilkums

9. panta 3. punkta a) apakšpunkts

8. panta 3. punkta otrais ievilkums

9. panta 3. punkta b) apakšpunkts

8. panta 4. punkta pirmā daļa, ievaddaļa

9. panta 4. punkta pirmā daļa, ievaddaļa

8. panta 4. punkta pirmā daļa, pirmais līdz trešais ievilkums

9. panta 4. punkta pirmā daļa, a) līdz c) apakšpunkts

8. panta 4. punkta otrā daļa

9. panta 4. punkta otrā daļa

8. panta 5. līdz 12. punkts

9. panta 5. līdz 12. punkts

8. panta 13. punkta pirmā daļa

—

8. panta 13. punkta otrā daļa

9. panta 13. punkts

9. pants

10. pants

10. pants

11. pants

11. panta 1. punkts, ievaddaļa

12. panta 1. punkts, ievaddaļa

11. panta 1. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums

12. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunkts

11. panta 2. punkts

12. panta 2. punkts

11. panta 2.a punkts

12. panta 3. punkts

11. panta 2.b punkts

12. panta 4. punkts

11. panta 3. punkts, ievaddaļa

12. panta 5. punkts, ievaddaļa

11. panta 3. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums

12. panta 5. punkta a) līdz d) apakšpunkts

11. panta 4. punkts

12. panta 6. punkts

12. pants

13. pants

13. pants

14. pants

14.a panta 1. un 2. punkts

15. pants

14.a panta 3. līdz 5. punkts

16. panta 1. līdz 3. punkts

14.a panta 5.a punkts

16. panta 4. punkts

14.a panta 6. punkts

16. panta 5. punkts

14.a panta 7. punkta pirmā daļa, ievaddaļa

16. panta 6. punkta pirmā daļa

14.a panta 7. punkta pirmā daļa, ievilkumi

X pielikums

14.a panta 7. punkta otrā un trešā daļa

16. panta 6. punkta otrā un trešā daļa

14.a panta 8. līdz 12. punkts

17. panta 1. līdz 5. punkts

14.a panta 12.a punkts

18. panta 1. punkts

14.a panta 13. punkts

18. panta 2. punkts

14.a panta 14. punkts

19. pants

14.b panta 1. punkts

20. panta 1. punkts

14.b panta 2. punkta pirmā daļa, ievaddaļa

20. panta 2. punkta pirmā daļa, ievaddaļa

14.b panta 2. punkta pirmā daļa, pirmais līdz trešais ievilkums

20. panta 2. punkta pirmā daļa, a) līdz c) apakšpunkts

14.b panta 2. punkta otrā daļa

20. panta 2. punkta otrā daļa

14.b panta 3. un 4. punkts

20. panta 3. un 4. punkts

15. pants

—

—

21. pants

—

22. pants

I pielikums

I pielikums

IA pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

III pielikums

IV pielikums

IV pielikums

V pielikums

V pielikums

VI pielikums

VI pielikums

VII pielikums

VIa pielikums

VIII pielikums

VII pielikums

IX pielikums

VIII pielikums

XI pielikums

IX pielikums

XII pielikums

—

XIII pielikums

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/88

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 544/2008

(2008. gada 13. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot melno paltusu EK ūdeņos IIa un IV zonā; EK un starptautiskajos ūdeņos VI zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 13. jūnijā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.), kurā jaunākie labojumi izdarīti OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 11/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | GHL/2A-C46 |
| Suga | Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zona | EK ūdeņi, IIa un IV zona; EK un starptautiskie ūdeņi, VI zona |
| Datums | 12.5.2008. |

Nr.

11/T&Q

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

GHL/2A-C46

Suga

Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)

Zona

EK ūdeņi, IIa un IV zona; EK un starptautiskie ūdeņi, VI zona

Datums

12.5.2008.

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/90 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/90

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 545/2008

(2008. gada 16. jūnijs),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 318/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 526/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 526/2008 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1109/2007 36. pantā minētajiem produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1568/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 62. lpp.).

2

(3)  OV L 253, 28.9.2007., 5. lpp.

3

(4)  OV L 155, 13.6.2008., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2008. gada 17. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 95 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 19,90 | 6,35 |
| 1701 11 90 (1) | 19,90 | 12,02 |
| 1701 12 10 (1) | 19,90 | 6,16 |
| 1701 12 90 (1) | 19,90 | 11,50 |
| 1701 91 00 (2) | 23,80 | 13,75 |
| 1701 99 10 (2) | 23,80 | 8,81 |
| 1701 99 90 (2) | 23,80 | 8,81 |
| 1702 90 95 (3) | 0,24 | 0,40 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

19,90

6,35

1701 11 90 (1)

19,90

12,02

1701 12 10 (1)

19,90

6,16

1701 12 90 (1)

19,90

11,50

1701 91 00 (2)

23,80

13,75

1701 99 10 (2)

23,80

8,81

1701 99 90 (2)

23,80

8,81

1702 90 95 (3)

0,24

0,40

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punktā (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/92 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/92

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 546/2008

(2008. gada 16. jūnijs)

par ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007, attiecībā uz dažiem Šveices izcelsmes gaļas produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 1399/2007, ar ko atver tarifa kvotu Šveices izcelsmes desām un dažiem gaļas produktiem un paredz tās pārvaldīšanu (2), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007 ir atvērtas tarifa kvotas dažu gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1399/2007 ir atvērtas tarifa kvotas dažu gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apjoms, par kuru atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1399/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi saskaņā ar kvotu ar kārtas numuru 09.4180 un kurš jāpieskaita apakšperiodam no 2008. gada 1. oktobrī līdz 31. decembrim, ir 1 390 000 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.). Regula (EEK) Nr. 2759/75 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. jūlija.

1

(2)  OV L 311, 29.11.2007., 7. lpp.

2

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/93 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/93

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 547/2008

(2008. gada 16. jūnijs)

par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar cūkgaļas tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. novembra. Regulu (EK) Nr. 1382/2007, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 774/94 piemērošanai attiecībā uz cūkgaļas ievešanas kārtību (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1382/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnijā pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlijā līdz 30. septembrim, ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnijā pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlijā līdz 30. septembrim, ir mazāki par pieejamiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apjoms, par kuru atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1382/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi saskaņā ar kvotu ar kārtas numuru 09.4046 un kurš jāpieskaita apakšperiodam no 2008. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir 5 250 000 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.). Regula (EEK) Nr. 2759/75 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. jūlija.

1

(2)  OV L 309, 27.11.2007., 28. lpp.

2

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/94

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 548/2008

(2008. gada 16. jūnijs)

par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 812/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 812/2007, ar ko atver Amerikas Savienotajām Valstīm piešķirtu tarifa kvotu cūkgaļai un paredz tās pārvaldīšanu (2), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 812/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 812/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apjoms, par kuru saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 812/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi attiecībā uz kvotu ar kārtas numuru 09.4170 un kurš jāpieskaita apakšperiodam no 2008. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir 600 500 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. jūnijs.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijs

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.). Regula (EEK) Nr. 2759/75 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. jūlija.

1

(2)  OV L 182, 12.7.2007., 7. lpp.

2

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/95

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 549/2008

(2008. gada 16. jūnijs)

par cūkgaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 979/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. augusta Regulu (EK) Nr. 979/2007, ar ko atver tarifa kvotu Kanādas izcelsmes cūkgaļai un paredz tās pārvaldīšanu (2), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 979/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 979/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apjoms, par kuru saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 979/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi attiecībā uz kvotu ar kārtas numuru 09.4204 un kurš jāpieskaita apakšperiodam no 2008. gada 1. oktobrī līdz 31. decembrim, ir 1 156 000 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.). Regula (EEK) Nr. 2759/75 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. jūlija.

1

(2)  OV L 217, 22.8.2007., 12. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1564/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 36. lpp.).

2

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/96 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/96

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 550/2008

(2008. gada 16. jūnijs)

par cūkgaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 20078. gada jūnijs pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 806/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 806/2007 par tarifu kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu cūkgaļas nozarē (3) un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 806/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 806/2007 ir atvērtas tarifa kvotas cūkgaļas produktu ievešanai.

| (2) | Importa licenču pieteikumi, kas iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Importa licenču pieteikumi, kas iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem.

| (3) | Daudzumi, kas ir iekļauti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam, |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas ir iekļauti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2008. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 806/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 806/2007 netika iesniegti importa licenču pieteikumi un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2008. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.). Regula (EEK) Nr. 2759/75 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. jūlija.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 181, 11.7.2007., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.7.2008-30.9.2008
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.10.2008-31.12.2008
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| G2 | 09.4038 | 85,853052 | — |
| G3 | 09.4039 | (2) | 738 000 |
| G4 | 09.4071 | (1) | 750 500 |
| G5 | 09.4072 | (1) | 1 540 250 |
| G6 | 09.4073 | (1) | 3 766 750 |
| G7 | 09.4074 | (2) | 1 119 750 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.7.2008-30.9.2008

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.10.2008-31.12.2008

(kg)

G2

09.4038

85,853052

—

G3

09.4039

(2)

738 000

G4

09.4071

(1)

750 500

G5

09.4072

(1)

1 540 250

G6

09.4073

(1)

3 766 750

G7

09.4074

(2)

1 119 750

---

(1)  Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

(2)  Nepiemēro, jo pieprasītie daudzumi ir mazāki nekā pieejamie daudzumi.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/98 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/98

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 23. maijs)

par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2168)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(2008/448/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. panta 6. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI UN PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2007. gada 21. novembra vēstuli, ko Komisija saņēma 2007. gada 23. novembrī, Dānijas Karalistes pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. panta 4. punktu informēja Komisiju par Dānijas valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem. Lai gan ir pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/52/EK, ar ko groza Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (1), Dānijas Karaliste uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus un neplāno transponēt valsts tiesību aktos Direktīvu 2006/52/EK, ciktāl tā attiecas uz nitrītu pievienošanu gaļas produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2007. gada 21. novembra vēstuli, ko Komisija saņēma 2007. gada 23. novembrī, Dānijas Karalistes pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. panta 4. punktu informēja Komisiju par Dānijas valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem. Lai gan ir pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/52/EK, ar ko groza Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (1), Dānijas Karaliste uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus un neplāno transponēt valsts tiesību aktos Direktīvu 2006/52/EK, ciktāl tā attiecas uz nitrītu pievienošanu gaļas produktiem.

1.   KOPIENAS TIESĪBU AKTI

1.1.   EK LĪGUMA 95. PANTA 4. UN 6. PUNKTS

| (2) | Līguma 95. panta 4. punktā noteikts, ka, “ja pēc tam, kad Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 30. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to paturēšanai spēkā”. |
| --- | --- |

(2)

Līguma 95. panta 4. punktā noteikts, ka, “ja pēc tam, kad Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 30. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to paturēšanai spēkā”.

| (3) | Saskaņā ar EK līguma 95. panta 6. punktu Komisija sešos mēnešos pēc paziņošanas apstiprina vai noraida attiecīgos valsts noteikumus, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar EK līguma 95. panta 6. punktu Komisija sešos mēnešos pēc paziņošanas apstiprina vai noraida attiecīgos valsts noteikumus, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

1.2.   DIREKTĪVA 2006/52/EK

| (4) | Saskaņā ar vispārējiem principiem Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvā 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (2), pārtikas piedevas var apstiprināt ar noteikumu, ka pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, netiek radīti draudi patērētāju veselībai un, tās izmantojot, patērētāji netiek maldināti. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar vispārējiem principiem Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvā 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (2), pārtikas piedevas var apstiprināt ar noteikumu, ka pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, netiek radīti draudi patērētāju veselībai un, tās izmantojot, patērētāji netiek maldināti.

| (5) | Nitrītus gaļai un gaļas produktiem pievieno jau kopš vairākām desmitgadēm, tostarp lai savienojumā ar citiem faktoriem nodrošinātu gaļas produktu, un jo īpaši sālītu gaļas produktu konservēšanu un mikrobioloģisko drošumu, jo nitrīti cita starpā kavē Clostridium botulinum baktēriju vairošanos, kas var izraisīt dzīvībai bīstamo botulismu. Tajā pašā laikā ir atzīts, ka nitrīti gaļas produktos var veicināt nitrozamīnu veidošanos, kas savukārt ir atzīti par kancerogēniem. Tādēļ šīs jomas tiesību aktu mērķis ir panākt līdzsvaru starp nitrozamīnu veidošanās risku, ko rada nitrītu pievienošana gaļas produktiem, no vienas puses, un nitrītu radīto aizsargefektu pret baktēriju, jo īpaši botulismu izraisošo baktēriju, vairošanos, no otras puses. |
| --- | --- |

(5)

Nitrītus gaļai un gaļas produktiem pievieno jau kopš vairākām desmitgadēm, tostarp lai savienojumā ar citiem faktoriem nodrošinātu gaļas produktu, un jo īpaši sālītu gaļas produktu konservēšanu un mikrobioloģisko drošumu, jo nitrīti cita starpā kavē Clostridium botulinum baktēriju vairošanos, kas var izraisīt dzīvībai bīstamo botulismu. Tajā pašā laikā ir atzīts, ka nitrīti gaļas produktos var veicināt nitrozamīnu veidošanos, kas savukārt ir atzīti par kancerogēniem. Tādēļ šīs jomas tiesību aktu mērķis ir panākt līdzsvaru starp nitrozamīnu veidošanās risku, ko rada nitrītu pievienošana gaļas produktiem, no vienas puses, un nitrītu radīto aizsargefektu pret baktēriju, jo īpaši botulismu izraisošo baktēriju, vairošanos, no otras puses.

| (6) | Sākotnēji Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīvā 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (3), bija noteikti nitrītu un nitrātu atlieku maksimālie pieļaujamie daudzumi dažādos gaļas produktos un “indikatīvais ievades daudzums”. Ar Direktīvas 2006/52/EK I pielikuma 3) punkta c) apakšpunktu groza Direktīvas 95/2/EK III pielikuma C daļu attiecībā uz E 249 (kālija nitrīts) un E 250 (nātrija nitrīts). |
| --- | --- |

(6)

Sākotnēji Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīvā 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (3), bija noteikti nitrītu un nitrātu atlieku maksimālie pieļaujamie daudzumi dažādos gaļas produktos un “indikatīvais ievades daudzums”. Ar Direktīvas 2006/52/EK I pielikuma 3) punkta c) apakšpunktu groza Direktīvas 95/2/EK III pielikuma C daļu attiecībā uz E 249 (kālija nitrīts) un E 250 (nātrija nitrīts).

| (7) | Turpretim Direktīvā 2006/52/EK ir noteikts maksimālais E 249 (kālija nitrīts) un E 250 (nātrija nitrīts) daudzums, kuru drīkst pievienot ražošanas procesā. Maksimālais pievienotais daudzums gaļas produktiem ir 150 mg/kg un sterilizētiem gaļas produktiem – 100 mg/kg. Dažiem konkrētiem konservētiem gaļas produktiem, kurus pēc tradicionālas metodes izgatavo dalībvalstīs, maksimālais daudzums ir noteikts 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(7)

Turpretim Direktīvā 2006/52/EK ir noteikts maksimālais E 249 (kālija nitrīts) un E 250 (nātrija nitrīts) daudzums, kuru drīkst pievienot ražošanas procesā. Maksimālais pievienotais daudzums gaļas produktiem ir 150 mg/kg un sterilizētiem gaļas produktiem – 100 mg/kg. Dažiem konkrētiem konservētiem gaļas produktiem, kurus pēc tradicionālas metodes izgatavo dalībvalstīs, maksimālais daudzums ir noteikts 180 mg/kg.

| (8) | Šī pieeja ir saskaņā ar atzinumiem, kas 1990. (4) un 1995. gadā (5) saņemti no Pārtikas zinātniskās komitejas (turpmāk tekstā “PZK”), un ar atzinumu, kas 2003. gada 26. novembrī (6) saņemts no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk tekstā “EPNI”): šajos atzinumos ir noteikts, ka inhibējoša iedarbība pret C. botulinum piemīt nitrīta ievades daudzumam, nevis atlikumam, tādēļ tiek ieteikts aizstāt “indikatīvo ievades daudzumu” ar “maksimālo ievades daudzumu”. Tā ir arī saskaņā ar Tiesas nolēmumu lietā C-3/00 Dānija pret Komisiju par iepriekšējo Dānijas prasību saskaņā ar EK līguma 95. panta 4. punktu, kurā Tiesa nolēma, ka, noraidot Dānijas prasību saistībā ar nitrītu izmantošanu gaļas produktos, Komisija nebija pietiekami ievērojusi PZK 1990. un 1995. gada atzinumu un tas rada šaubas par to, vai saskaņā ar Direktīvu 95/2/EK (7) atļautie nitrīta daudzumi ir pienācīgi. |
| --- | --- |

(8)

Šī pieeja ir saskaņā ar atzinumiem, kas 1990. (4) un 1995. gadā (5) saņemti no Pārtikas zinātniskās komitejas (turpmāk tekstā “PZK”), un ar atzinumu, kas 2003. gada 26. novembrī (6) saņemts no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk tekstā “EPNI”): šajos atzinumos ir noteikts, ka inhibējoša iedarbība pret C. botulinum piemīt nitrīta ievades daudzumam, nevis atlikumam, tādēļ tiek ieteikts aizstāt “indikatīvo ievades daudzumu” ar “maksimālo ievades daudzumu”. Tā ir arī saskaņā ar Tiesas nolēmumu lietā C-3/00 Dānija pret Komisiju par iepriekšējo Dānijas prasību saskaņā ar EK līguma 95. panta 4. punktu, kurā Tiesa nolēma, ka, noraidot Dānijas prasību saistībā ar nitrītu izmantošanu gaļas produktos, Komisija nebija pietiekami ievērojusi PZK 1990. un 1995. gada atzinumu un tas rada šaubas par to, vai saskaņā ar Direktīvu 95/2/EK (7) atļautie nitrīta daudzumi ir pienācīgi.

| (9) | Izņēmuma kārtā Direktīvā 2006/52/EK ir noteikti atliekvielu maksimālie pieļaujamie daudzumi atsevišķiem tradicionāliem konservētiem gaļas produktiem, kurus ražo, izmantojot tradicionālas ražošanas metodes. Dažādām šādu produktu grupām piemēro atliekvielu maksimālo pieļaujamo daudzumu 50 mg/kg, 100 mg/kg un 175 mg/kg, piemēram, 175 mg/kg – Wiltshire bacon, dry cured bacon un tamlīdzīgiem produktiem, un 100 mg/kg – Wiltshire ham un tamlīdzīgiem produktiem. Attiecībā uz šiem produktiem ir noteikti atliekvielu maksimālie pieļaujamie daudzumi, jo nav iespējams kontrolēt sāls ievades daudzumu, ko gaļa absorbē šo produktu ražošanas procesā. Lai varētu identificēt “līdzīgus produktus” un noteikt, uz kuriem produktiem tiek attiecināti dažādie maksimālie pieļaujamie daudzumi, šo specifisko produktu ražošanas process ir aprakstīts direktīvā. Turpmākajā tabulā ir sniegti ar Direktīvu 2006/52/EK (8) noteiktie maksimālie pieļaujamie daudzumi.









  E Nr. | Nosaukums | Pārtikas produkts | Maksimālais daudzums,
  izteikts NaNO3, ko drīkst pievienot ražošanas laikā | Atliekvielu maksimālais pieļaujamais saturs produktā,
  izteikts NaNO3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E 249 | Kālija nitrīts (x) | Gaļas produkti | 150 mg/kg | |
| E 250 | Nātrija nitrīts (x) | Sterilizēti gaļas produkti (Fo > 3,00) (y) | 100 mg/kg | |
| Tradicionāli, sālījumā mērcējot konservēti gaļas produkti (1): | | |
| Wiltshire bacon (1.1.); | | |
| Entremeada, entrecosto, chispe, orelheira e cabeça (salgados) | | 175 mg/kg |
| Toucinho fumado (1.2.); | | |
| tamlīdzīgi produkti | | |
| Wiltshire ham (1.1.); | | 100 mg/kg |
| tamlīdzīgi produkti | | |
| Rohschinken, nassgepökelt (1.6.); | | 50 mg/kg |
| tamlīdzīgi produkti | | |
| Cured tongue (1.3.) | | 50 mg/kg |
| Tradicionāli, žāvējot konservēti gaļas produkti (2): | | |
| Dry cured bacon (2.1.); | | 175 mg/kg |
| tamlīdzīgi produkti | | |
| Dry cured bacon (2.1.); | | 100 mg/kg |
| Jamón curado, paleta curada, lomo embuchado y cecina (2.2.); | | |
| Presunto, presunto da pá un paio do lombo (2.3.); | | |
| tamlīdzīgi produkti | | |
| Rohschinken, trockengepökelt (2.5.); | | 50 mg/kg |
| tamlīdzīgi produkti | | |
| Citi tradicionāli konservēti gaļas produkti (3): | | |
| Vysočina | 180 mg/kg | |
| Selský salám | | |
| Turistický trvanlivý salám | | |
| Poličan | | |
| Herkules | | |
| Lovecký salám | | |
| Dunajská klobása | | |
| Paprikáš (3.5.); | | |
| tamlīdzīgi produkti | | |
| Rohschinken, trocken-/nassgepökelt (3.1.); | | 50 mg/kg |
| tamlīdzīgi produkti | | |
| Jellied veal un brisket (3.2.) | | |

(9)

Izņēmuma kārtā Direktīvā 2006/52/EK ir noteikti atliekvielu maksimālie pieļaujamie daudzumi atsevišķiem tradicionāliem konservētiem gaļas produktiem, kurus ražo, izmantojot tradicionālas ražošanas metodes. Dažādām šādu produktu grupām piemēro atliekvielu maksimālo pieļaujamo daudzumu 50 mg/kg, 100 mg/kg un 175 mg/kg, piemēram, 175 mg/kg – Wiltshire bacon, dry cured bacon un tamlīdzīgiem produktiem, un 100 mg/kg – Wiltshire ham un tamlīdzīgiem produktiem. Attiecībā uz šiem produktiem ir noteikti atliekvielu maksimālie pieļaujamie daudzumi, jo nav iespējams kontrolēt sāls ievades daudzumu, ko gaļa absorbē šo produktu ražošanas procesā. Lai varētu identificēt “līdzīgus produktus” un noteikt, uz kuriem produktiem tiek attiecināti dažādie maksimālie pieļaujamie daudzumi, šo specifisko produktu ražošanas process ir aprakstīts direktīvā. Turpmākajā tabulā ir sniegti ar Direktīvu 2006/52/EK (8) noteiktie maksimālie pieļaujamie daudzumi.

E Nr.

Nosaukums

Pārtikas produkts

Maksimālais daudzums,

izteikts NaNO3, ko drīkst pievienot ražošanas laikā

Atliekvielu maksimālais pieļaujamais saturs produktā,

izteikts NaNO3

E 249

Kālija nitrīts (x)

Gaļas produkti

150 mg/kg

E 250

Nātrija nitrīts (x)

Sterilizēti gaļas produkti (Fo > 3,00) (y)

100 mg/kg

Tradicionāli, sālījumā mērcējot konservēti gaļas produkti (1):

Wiltshire bacon (1.1.);

Entremeada, entrecosto, chispe, orelheira e cabeça (salgados)

175 mg/kg

Toucinho fumado (1.2.);

tamlīdzīgi produkti

Wiltshire ham (1.1.);

100 mg/kg

tamlīdzīgi produkti

Rohschinken, nassgepökelt (1.6.);

50 mg/kg

tamlīdzīgi produkti

Cured tongue (1.3.)

50 mg/kg

Tradicionāli, žāvējot konservēti gaļas produkti (2):

Dry cured bacon (2.1.);

175 mg/kg

tamlīdzīgi produkti

Dry cured bacon (2.1.);

100 mg/kg

Jamón curado, paleta curada, lomo embuchado y cecina (2.2.);

Presunto, presunto da pá un paio do lombo (2.3.);

tamlīdzīgi produkti

Rohschinken, trockengepökelt (2.5.);

50 mg/kg

tamlīdzīgi produkti

Citi tradicionāli konservēti gaļas produkti (3):

Vysočina

180 mg/kg

Selský salám

Turistický trvanlivý salám

Poličan

Herkules

Lovecký salám

Dunajská klobása

Paprikáš (3.5.);

tamlīdzīgi produkti

Rohschinken, trocken-/nassgepökelt (3.1.);

50 mg/kg

tamlīdzīgi produkti

Jellied veal un brisket (3.2.)

| (10) | Saskaņā ar ieteikumiem attiecīgajos PZK un EPNI atzinumos Direktīvas 2006/52/EK pamatā ir maksimālo pievienoto daudzumu noteikšana, un tā atspoguļo zinātniskajos atzinumos minētos rādītājus, nosakot, ka nitrītu daudzums līdz 100 mg/kg ir atļauts sterilizētos gaļas produktos un 150 mg/kg – pārējos gaļas produktos. Ņemot vērā lielo (konservētu) gaļas produktu un ražošanas metožu daudzveidību Kopienā, Kopienas likumdevējas iestādes atzīst, ka pašlaik nav iespējams noteikt atbilstīgu nitrīta daudzumu katram produktam. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar ieteikumiem attiecīgajos PZK un EPNI atzinumos Direktīvas 2006/52/EK pamatā ir maksimālo pievienoto daudzumu noteikšana, un tā atspoguļo zinātniskajos atzinumos minētos rādītājus, nosakot, ka nitrītu daudzums līdz 100 mg/kg ir atļauts sterilizētos gaļas produktos un 150 mg/kg – pārējos gaļas produktos. Ņemot vērā lielo (konservētu) gaļas produktu un ražošanas metožu daudzveidību Kopienā, Kopienas likumdevējas iestādes atzīst, ka pašlaik nav iespējams noteikt atbilstīgu nitrīta daudzumu katram produktam.

| (11) | Atkāpes no noteikumiem par maksimālo pievienoto daudzumu piemērošanu piemērojamas tikai ierobežotā mērā. Tās piemēro specifiskiem produktiem, kurus tradicionāli ražo atsevišķās dalībvalstīs un attiecībā uz kuriem nav iespējams kontrolēt sāls ievades daudzumu, ko gaļa absorbē šo produktu ražošanas procesā. Tradicionālie produkti, kuriem piemēro šīs atkāpes, ir definēti, aprakstot ražošanas metodi. |
| --- | --- |

(11)

Atkāpes no noteikumiem par maksimālo pievienoto daudzumu piemērošanu piemērojamas tikai ierobežotā mērā. Tās piemēro specifiskiem produktiem, kurus tradicionāli ražo atsevišķās dalībvalstīs un attiecībā uz kuriem nav iespējams kontrolēt sāls ievades daudzumu, ko gaļa absorbē šo produktu ražošanas procesā. Tradicionālie produkti, kuriem piemēro šīs atkāpes, ir definēti, aprakstot ražošanas metodi.

| (12) | Lai varētu tirgot un izmantot šīs direktīvas prasībām atbilstošos produktus no 2008. gada 15. februāra un aizliegtu tirgot un izmantot prasībām neatbilstošus produktus ne vēlāk kā 2008. gada 15. augustā, dalībvalstīm līdz 2008. gada 15. februārim bija jātransponē Direktīva 2006/52/EK. |
| --- | --- |

(12)

Lai varētu tirgot un izmantot šīs direktīvas prasībām atbilstošos produktus no 2008. gada 15. februāra un aizliegtu tirgot un izmantot prasībām neatbilstošus produktus ne vēlāk kā 2008. gada 15. augustā, dalībvalstīm līdz 2008. gada 15. februārim bija jātransponē Direktīva 2006/52/EK.

2.   PAZIŅOTIE VALSTS TIESĪBU AKTI

| (13) | Dānijas paziņotie valsts tiesību akti ir 2005. gada 11. janvāra Rīkojums Nr. 22 par pārtikas piedevām (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas izveidotais saraksts ar atļautajām pārtikas piedevām (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”). |
| --- | --- |

(13)

Dānijas paziņotie valsts tiesību akti ir 2005. gada 11. janvāra Rīkojums Nr. 22 par pārtikas piedevām (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas izveidotais saraksts ar atļautajām pārtikas piedevām (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”).

| (14) | Rīkojumā Nr. 22 ir ietverts princips, ka tikai piedevas, kuras ir iekļautas atļauto piedevu sarakstā, drīkst izmantot pārtikā saskaņā ar noteiktiem nosacījumiem, noteiktiem mērķiem un ierobežojumiem (9). Turklāt tas noteic arī to, ka, ja nav noteikts citādi, maksimālais daudzums, kas minēts atļauto piedevu sarakstā, atbilst maksimālajam piedevas daudzumam, kas drīkst būt pārtikas produktā tā tirdzniecības formā (10). Tādējādi Dānijā drīkst tirgot tikai pārtikas produktus, kuri atbilst Rīkojuma Nr. 22 prasībām un atļauto piedevu saraksta prasībām. Atļauto piedevu sarakstā, ko Dānijas veterinārais un pārtikas dienests izveidojis, pamatojoties uz Rīkojumu Nr. 22, ir noteikts, kādas piedevas drīkst izmantot atsevišķos pārtikas produktos un kādos daudzumos. Paziņotais tiesību akts piemērojams no 2005. gada 29. janvāra. |
| --- | --- |

(14)

Rīkojumā Nr. 22 ir ietverts princips, ka tikai piedevas, kuras ir iekļautas atļauto piedevu sarakstā, drīkst izmantot pārtikā saskaņā ar noteiktiem nosacījumiem, noteiktiem mērķiem un ierobežojumiem (9). Turklāt tas noteic arī to, ka, ja nav noteikts citādi, maksimālais daudzums, kas minēts atļauto piedevu sarakstā, atbilst maksimālajam piedevas daudzumam, kas drīkst būt pārtikas produktā tā tirdzniecības formā (10). Tādējādi Dānijā drīkst tirgot tikai pārtikas produktus, kuri atbilst Rīkojuma Nr. 22 prasībām un atļauto piedevu saraksta prasībām. Atļauto piedevu sarakstā, ko Dānijas veterinārais un pārtikas dienests izveidojis, pamatojoties uz Rīkojumu Nr. 22, ir noteikts, kādas piedevas drīkst izmantot atsevišķos pārtikas produktos un kādos daudzumos. Paziņotais tiesību akts piemērojams no 2005. gada 29. janvāra.

| (15) | Attiecībā uz nitrītu E 249 un E 250 izmantošanu gaļā un gaļas produktos Dānijas atļauto piedevu sarakstā norādīti tikai pievienotie daudzumi un šādi maksimālie pieļaujamie daudzumi.






  Pārtikas produkti | Pievienoto nitrītu daudzums (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 8.2.1. | Termiski neapstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no veseliem gaļas gabaliem, tostarp šo produktu šķēles (vispārīgi) |

(15)

Attiecībā uz nitrītu E 249 un E 250 izmantošanu gaļā un gaļas produktos Dānijas atļauto piedevu sarakstā norādīti tikai pievienotie daudzumi un šādi maksimālie pieļaujamie daudzumi.

Pārtikas produkti

Pievienoto nitrītu daudzums (mg/kg)

8.2.1.

Termiski neapstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no veseliem gaļas gabaliem, tostarp šo produktu šķēles (vispārīgi)

60

Wiltshire tipa bekons un tā gabali, tostarp sālī konservēts šķiņķis

150

| 8.2.2. | Termiski apstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no veseliem gaļas gabaliem, tostarp šo produktu šķēles (vispārīgi) |
| --- | --- |

8.2.2.

Termiski apstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no veseliem gaļas gabaliem, tostarp šo produktu šķēles (vispārīgi)

60

Rullepølse (gaļas rulete)

100

Pilnībā vai daļēji konservēti produkti, Wiltshire tipa bekons un tā gabali, tostarp sālī konservēts šķiņķis

150

| 8.3.1. | Termiski neapstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļas, tostarp šo produktu šķēles (vispārīgi) |
| --- | --- |

8.3.1.

Termiski neapstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļas, tostarp šo produktu šķēles (vispārīgi)

60

Fermentēta salami

100

Pilnībā vai daļēji konservēti termiski neapstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļās

150

| 8.3.2. | Termiski apstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļas |
| --- | --- |

8.3.2.

Termiski apstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļas

60

Gaļas kotletes un aknu pastēte (kødboller un leverpostej)

0

Pilnībā vai daļēji konservēti termiski apstrādāti gaļas produkti, kas iegūti no maltās gaļās

150

| (16) | Tādēļ šķiet, ka robežvērtību 60 mg/kg (11) piemēro dažādu veidu gaļas produktiem, turpretim atbilstīgās maksimālās vērtības, kas noteiktas Direktīvā 2006/52/EK, ir 100 un 150 mg/kg. Atsevišķām desām Dānijā pieļaujamais maksimālais daudzums ir 100 mg/kg. Atsevišķiem pilnībā vai daļēji konservētiem gaļas produktiem, tostarp “Wiltshire tipa bekonam un tā gabaliem” maksimālais pieļaujamais daudzums ir 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ šķiet, ka robežvērtību 60 mg/kg (11) piemēro dažādu veidu gaļas produktiem, turpretim atbilstīgās maksimālās vērtības, kas noteiktas Direktīvā 2006/52/EK, ir 100 un 150 mg/kg. Atsevišķām desām Dānijā pieļaujamais maksimālais daudzums ir 100 mg/kg. Atsevišķiem pilnībā vai daļēji konservētiem gaļas produktiem, tostarp “Wiltshire tipa bekonam un tā gabaliem” maksimālais pieļaujamais daudzums ir 150 mg/kg.

3.   PROCEDŪRA

| (17) | Komisija 2007. gada 17. augustā saņēma pirmo paziņojumu no Dānijas Karalistes, kurš datēts ar 2007. gada 14. augustu un kurā Dānija kritizē dažādus Direktīvas 2006/52/EK aspektus un informē Komisiju par to, ka tā neplāno transponēt Direktīvu 2006/52/EK attiecībā uz nitrītiem gaļas produktos. Tomēr Dānija nepaziņoja, kurus valsts noteikumus tā vēlas saglabāt. Komisija Dānijas valdību par to informē 2007. gada 13. novembra vēstulē. Ar 2007. gada 21. novembra vēstuli, ko Komisija saņēma 2007. gada 23. novembrī, Dānijas Karalistes pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai attiecīgos valsts noteikumus. Papildu vēstulē 2007. gada 22. novembrī, kuru Komisija saņēma 2007. gada 27. novembrī un kurā ietverts Valsts Pārtikas institūta 2007. gada 30. oktobra ziņojums, Dānija pamatoja savu lūgumu. |
| --- | --- |

(17)

Komisija 2007. gada 17. augustā saņēma pirmo paziņojumu no Dānijas Karalistes, kurš datēts ar 2007. gada 14. augustu un kurā Dānija kritizē dažādus Direktīvas 2006/52/EK aspektus un informē Komisiju par to, ka tā neplāno transponēt Direktīvu 2006/52/EK attiecībā uz nitrītiem gaļas produktos. Tomēr Dānija nepaziņoja, kurus valsts noteikumus tā vēlas saglabāt. Komisija Dānijas valdību par to informē 2007. gada 13. novembra vēstulē. Ar 2007. gada 21. novembra vēstuli, ko Komisija saņēma 2007. gada 23. novembrī, Dānijas Karalistes pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai attiecīgos valsts noteikumus. Papildu vēstulē 2007. gada 22. novembrī, kuru Komisija saņēma 2007. gada 27. novembrī un kurā ietverts Valsts Pārtikas institūta 2007. gada 30. oktobra ziņojums, Dānija pamatoja savu lūgumu.

| (18) | Komisija 2007. gada 21. decembra vēstulē apstiprināja, ka ir saņēmusi paziņojumu un ka sešu mēnešu periods noteikumu pārbaudei atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam sākas 2007. gada 24. novembrī, dienu pēc paziņojuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(18)

Komisija 2007. gada 21. decembra vēstulē apstiprināja, ka ir saņēmusi paziņojumu un ka sešu mēnešu periods noteikumu pārbaudei atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam sākas 2007. gada 24. novembrī, dienu pēc paziņojuma saņemšanas.

| (19) | Ar 2008. gada 31. marta vēstuli Dānija sniedza informāciju par gaļas produktu patēriņu Dānijā. |
| --- | --- |

(19)

Ar 2008. gada 31. marta vēstuli Dānija sniedza informāciju par gaļas produktu patēriņu Dānijā.

| (20) | Ar 2008. gada 31. janvāra vēstuli Komisija informēja citas dalībvalstis un EBTA valstis par paziņojumu un deva tām iespēju komentēt šo jautājumu 30 dienu laikā. Bez tam Komisija saistībā ar paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (12), lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus Dānijas valsts noteikumus un pamatojumu šai sakarā. Komisija saņēma komentārus no Igaunijas, Francijas, Ungārijas un Norvēģijas (13).






  — | Igaunija uzsver, ka, ņemot vērā Dānijas tiesību aktu ierobežojošo ietekmi uz tirdzniecību, ir būtiski, lai ierobežojumi būtu zinātniski pamatoti. |
| --- | --- | --- |

(20)

Ar 2008. gada 31. janvāra vēstuli Komisija informēja citas dalībvalstis un EBTA valstis par paziņojumu un deva tām iespēju komentēt šo jautājumu 30 dienu laikā. Bez tam Komisija saistībā ar paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (12), lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus Dānijas valsts noteikumus un pamatojumu šai sakarā. Komisija saņēma komentārus no Igaunijas, Francijas, Ungārijas un Norvēģijas (13).

—

Igaunija uzsver, ka, ņemot vērā Dānijas tiesību aktu ierobežojošo ietekmi uz tirdzniecību, ir būtiski, lai ierobežojumi būtu zinātniski pamatoti.

| — | Francija uzsver, ka nitrīti ir spēcīgs inhibitors pret atsevišķu baktēriju, tostarp Clostridium botulinum, vairošanos un tādēļ tiem ir liela nozīme, lai novērstu saindēšanos ar pārtiku, kā arī uzsver to, ka nepastāv alternatīvas gaļas produktu jomā. Francijas skatījumā Direktīva 2006/52/EK ir pamatota ar EPNI 2003. gada 26. novembra atzinumu un ierobežo, cik vien iespējams, nitrozamīnu koncentrāciju, vienlaikus nodrošinot mikrobioloģisko drošumu. Saskaņā ar EPNI ieteikumiem tā nosaka pievienotos daudzumus. Tā atsaucas uz atliekvielu maksimālajiem pieļaujamajiem daudzumiem tikai izņēmuma kārtā un tikai gadījumos, kad nav iespējams noteikt maksimālos pievienotos daudzumus. Jauna analīze jāveic tikai tad, kad būs pieejami rezultāti dalībvalstīs veiktajiem pētījumiem par piedevu patēriņu, pamatojoties uz jaunajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Francija uzsver, ka nitrīti ir spēcīgs inhibitors pret atsevišķu baktēriju, tostarp Clostridium botulinum, vairošanos un tādēļ tiem ir liela nozīme, lai novērstu saindēšanos ar pārtiku, kā arī uzsver to, ka nepastāv alternatīvas gaļas produktu jomā. Francijas skatījumā Direktīva 2006/52/EK ir pamatota ar EPNI 2003. gada 26. novembra atzinumu un ierobežo, cik vien iespējams, nitrozamīnu koncentrāciju, vienlaikus nodrošinot mikrobioloģisko drošumu. Saskaņā ar EPNI ieteikumiem tā nosaka pievienotos daudzumus. Tā atsaucas uz atliekvielu maksimālajiem pieļaujamajiem daudzumiem tikai izņēmuma kārtā un tikai gadījumos, kad nav iespējams noteikt maksimālos pievienotos daudzumus. Jauna analīze jāveic tikai tad, kad būs pieejami rezultāti dalībvalstīs veiktajiem pētījumiem par piedevu patēriņu, pamatojoties uz jaunajiem noteikumiem.

| — | Ungārija atbalsta nitrītu un nitrozamīnu iedarbības samazināšanu ar visiem pieejamajiem līdzekļiem, taču uzsver vajadzību regulēt atbilstīgu nitrīta līmeni visā ES, tostarp arī tradicionāli konservētiem gaļas produktiem, kuri var atšķirties no Dānijas gaļas produktiem un kuros lielāku nitrīta daudzumu pievienošana var būt pamatota. Ungārija apšauba Dānijas apgalvojumu, ka Direktīva 2006/52/EK varētu par 2,3 līdz 2,4 reizēm palielināt nitrītu lietošanu Dānijā, ņemot vērā faktu, ka ražotājiem ir jāpiemēro mazāks daudzums nekā maksimālais atļautais, ja tie var nodrošināt produktu mikrobioloģisko drošumu. Eiropas kultūra kļūtu nabadzīgāka, ja no tirgus pazustu tradicionāli konservētie gaļas produkti. |
| --- | --- |

—

Ungārija atbalsta nitrītu un nitrozamīnu iedarbības samazināšanu ar visiem pieejamajiem līdzekļiem, taču uzsver vajadzību regulēt atbilstīgu nitrīta līmeni visā ES, tostarp arī tradicionāli konservētiem gaļas produktiem, kuri var atšķirties no Dānijas gaļas produktiem un kuros lielāku nitrīta daudzumu pievienošana var būt pamatota. Ungārija apšauba Dānijas apgalvojumu, ka Direktīva 2006/52/EK varētu par 2,3 līdz 2,4 reizēm palielināt nitrītu lietošanu Dānijā, ņemot vērā faktu, ka ražotājiem ir jāpiemēro mazāks daudzums nekā maksimālais atļautais, ja tie var nodrošināt produktu mikrobioloģisko drošumu. Eiropas kultūra kļūtu nabadzīgāka, ja no tirgus pazustu tradicionāli konservētie gaļas produkti.

| — | Norvēģija uzskata, ka Dānijas pasākums ir pamatots ar 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem. Tās skatījumā pasākuma mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzību, kas pamatojas uz zinātniskiem ieteikumiem un nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai. Norvēģija apgalvo, ka pasākuma radītais šķērslis iekšējā tirgus darbībai ir vajadzīgs un samērīgs. Norvēģija piekrīt Dānijas uzskatam, ka attiecībā uz nitrītiem gaļas produktos Direktīvā 2006/52/EK nav pilnībā atspoguļoti zinātniskie ieteikumi, jo tā nenodrošina, ka tiek piemērots mazākais nitrītu daudzums, kas nepieciešams vēlamā efekta panākšanai, un nenodrošina atliekvielu daudzumu piemērošanu daudziem gaļas produktiem. |
| --- | --- |

—

Norvēģija uzskata, ka Dānijas pasākums ir pamatots ar 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem. Tās skatījumā pasākuma mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzību, kas pamatojas uz zinātniskiem ieteikumiem un nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai. Norvēģija apgalvo, ka pasākuma radītais šķērslis iekšējā tirgus darbībai ir vajadzīgs un samērīgs. Norvēģija piekrīt Dānijas uzskatam, ka attiecībā uz nitrītiem gaļas produktos Direktīvā 2006/52/EK nav pilnībā atspoguļoti zinātniskie ieteikumi, jo tā nenodrošina, ka tiek piemērots mazākais nitrītu daudzums, kas nepieciešams vēlamā efekta panākšanai, un nenodrošina atliekvielu daudzumu piemērošanu daudziem gaļas produktiem.

4.   PIEPRASĪJUMS EPNI

| (21) | Ar 2008. gada 10. marta vēstuli Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts lūdza EPNI sniegt zinātnisku atzinumu par to, vai agrāk sniegtie PZK 1990. un 1995. gada un EPNI 2003. gada atzinumi vēl joprojām ir spēkā, ņemot vērā Dānijas sniegto informāciju. EPNI 2008. gada 28. martā atbildēja, ka, ņemot vērā Dānijas sniegto informāciju, iepriekš sniegtie PZK un EPNI atzinumi vēl joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(21)

Ar 2008. gada 10. marta vēstuli Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts lūdza EPNI sniegt zinātnisku atzinumu par to, vai agrāk sniegtie PZK 1990. un 1995. gada un EPNI 2003. gada atzinumi vēl joprojām ir spēkā, ņemot vērā Dānijas sniegto informāciju. EPNI 2008. gada 28. martā atbildēja, ka, ņemot vērā Dānijas sniegto informāciju, iepriekš sniegtie PZK un EPNI atzinumi vēl joprojām ir spēkā.

| (22) | Attiecībā uz nitrītu/nitrātu ietekmi uz gaļas produktu mikrobioloģisko drošumu EPNI atsaucas uz Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupas atzinumu, kas sniegts 2003. gada 26. novembrī. Šajā atzinumā ir teikts, ka gaļas produktu drošumu ietekmē vairāki faktori (sagatavošanas process, sāls/koncentrācija, ūdens aktivitāte u. c.) un ka mikrobioloģiskajam drošumam ir svarīgs ievadītais nitrītu daudzums, tādēļ ir jākontrolē ievadītais daudzums (nevis atliekvielu daudzums). EPNI arī atsaucas uz to, ka Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa piekrīt Pārtikas zinātniskās komitejas (PZK) viedoklim, ka daudziem produktiem pietiek pievienot 50–100 mg nitrītu uz kilogramu gaļas produkta, savukārt citiem produktiem, jo īpaši produktiem ar zemu sāls saturu un ilgāku glabāšanas laiku, ir nepieciešams pievienot 50–150 mg nitrītu uz kilogramu, lai novērstu C. botulinum baktēriju vairošanos. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz nitrītu/nitrātu ietekmi uz gaļas produktu mikrobioloģisko drošumu EPNI atsaucas uz Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupas atzinumu, kas sniegts 2003. gada 26. novembrī. Šajā atzinumā ir teikts, ka gaļas produktu drošumu ietekmē vairāki faktori (sagatavošanas process, sāls/koncentrācija, ūdens aktivitāte u. c.) un ka mikrobioloģiskajam drošumam ir svarīgs ievadītais nitrītu daudzums, tādēļ ir jākontrolē ievadītais daudzums (nevis atliekvielu daudzums). EPNI arī atsaucas uz to, ka Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa piekrīt Pārtikas zinātniskās komitejas (PZK) viedoklim, ka daudziem produktiem pietiek pievienot 50–100 mg nitrītu uz kilogramu gaļas produkta, savukārt citiem produktiem, jo īpaši produktiem ar zemu sāls saturu un ilgāku glabāšanas laiku, ir nepieciešams pievienot 50–150 mg nitrītu uz kilogramu, lai novērstu C. botulinum baktēriju vairošanos.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   ATBILSTĪBA

| (23) | Saskaņā ar Līguma 95. panta 4. un 6. punktu dalībvalsts pēc saskaņošanas pasākuma noteikšanas drīkst atstāt spēkā valsts noteikumus, pamatojoties uz 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, ja tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus un ja Komisija apstiprina šo prasību. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Līguma 95. panta 4. un 6. punktu dalībvalsts pēc saskaņošanas pasākuma noteikšanas drīkst atstāt spēkā valsts noteikumus, pamatojoties uz 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, ja tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus un ja Komisija apstiprina šo prasību.

| (24) | Dānijas paziņojums attiecas uz valsts noteikumiem, kas atkāpjas no noteikumiem Direktīvas 2006/52/EK I pielikuma 3) punkta c) apakšpunktā, ar kuru groza Direktīvas 95/2/EK III pielikuma C daļu attiecībā uz E 249 un E 250. Spēkā esošie Dānijas noteikumi jau bija spēkā laikā, kad tika pieņemta Direktīva 2006/52/EK. |
| --- | --- |

(24)

Dānijas paziņojums attiecas uz valsts noteikumiem, kas atkāpjas no noteikumiem Direktīvas 2006/52/EK I pielikuma 3) punkta c) apakšpunktā, ar kuru groza Direktīvas 95/2/EK III pielikuma C daļu attiecībā uz E 249 un E 250. Spēkā esošie Dānijas noteikumi jau bija spēkā laikā, kad tika pieņemta Direktīva 2006/52/EK.

| (25) | Rīkojumā Nr. 22 un Dānijas atļauto piedevu sarakstā ir noteikti stingrāki noteikumi attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļā un gaļas produktos nekā noteikumi Direktīvā 2006/52/EK, jo tie atsevišķiem produktu veidiem nosaka mazāku maksimālo pievienoto daudzumu (bieži vien 60 mg/kg) nekā Direktīva 2006/52/EK un atšķirībā no Direktīvas 2006/52/EK šie noteikumi neļauj laist tirgū atsevišķus tradicionālos gaļas produktus, pamatojoties uz atliekvielu maksimālajiem pieļaujamajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(25)

Rīkojumā Nr. 22 un Dānijas atļauto piedevu sarakstā ir noteikti stingrāki noteikumi attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļā un gaļas produktos nekā noteikumi Direktīvā 2006/52/EK, jo tie atsevišķiem produktu veidiem nosaka mazāku maksimālo pievienoto daudzumu (bieži vien 60 mg/kg) nekā Direktīva 2006/52/EK un atšķirībā no Direktīvas 2006/52/EK šie noteikumi neļauj laist tirgū atsevišķus tradicionālos gaļas produktus, pamatojoties uz atliekvielu maksimālajiem pieļaujamajiem daudzumiem.

| (26) | Saskaņā ar 95. panta 4. punktu paziņojumam tika pievienots pamatojums attiecībā uz vienu vai vairākiem būtiskiem iemesliem, kas minēti 30. pantā, vai nolūku aizsargāt vidi vai darba vidi, šajā gadījumā – aizsargāt cilvēku veselību un dzīvību. Dānijas nostāja ir sīkāk izskaidrota Dānijas Pārtikas institūta 2007. gada 30. oktobra ziņojumā, kas iesniegts 2007. gada 27. novembrī, kā arī citos dokumentos, kuri minēti 17. un 19. apsvērumā. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 95. panta 4. punktu paziņojumam tika pievienots pamatojums attiecībā uz vienu vai vairākiem būtiskiem iemesliem, kas minēti 30. pantā, vai nolūku aizsargāt vidi vai darba vidi, šajā gadījumā – aizsargāt cilvēku veselību un dzīvību. Dānijas nostāja ir sīkāk izskaidrota Dānijas Pārtikas institūta 2007. gada 30. oktobra ziņojumā, kas iesniegts 2007. gada 27. novembrī, kā arī citos dokumentos, kuri minēti 17. un 19. apsvērumā.

| (27) | Saskaņā ar iepriekš minēto Komisija uzskata, ka Dānijas iesniegtā prasība nolūkā saņemt atļauju saglabāt Dānijas valsts noteikumus attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļā un gaļas produktos atbilst EK līguma 95. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar iepriekš minēto Komisija uzskata, ka Dānijas iesniegtā prasība nolūkā saņemt atļauju saglabāt Dānijas valsts noteikumus attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļā un gaļas produktos atbilst EK līguma 95. panta 4. punktam.

2.   IEGUVUMU NOVĒRTĒJUMS

| (28) | Saskaņā ar EK līguma 95. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai jāpārbauda, vai ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, atkāpjoties no minētajā pantā paredzētajiem Kopienas līmeņa saskaņošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar EK līguma 95. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai jāpārbauda, vai ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, atkāpjoties no minētajā pantā paredzētajiem Kopienas līmeņa saskaņošanas pasākumiem.

| (29) | Jo īpaši Komisijai ir jānovērtē, vai valsts noteikumi ir vai nav pamatoti ar 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai ar nolūku aizsargāt vidi vai darba vidi un vai tie nepārsniedz pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu likumīgo mērķi. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, tai ir jāpārbauda saskaņā ar 95. panta 6. punktu, vai valsts noteikumi ir vai nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie rada vai nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(29)

Jo īpaši Komisijai ir jānovērtē, vai valsts noteikumi ir vai nav pamatoti ar 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai ar nolūku aizsargāt vidi vai darba vidi un vai tie nepārsniedz pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu likumīgo mērķi. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, tai ir jāpārbauda saskaņā ar 95. panta 6. punktu, vai valsts noteikumi ir vai nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie rada vai nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

| (30) | Jāievēro, ka, ņemot vērā EK Līguma 95. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāievēro pamatojums, ko savā paziņojumā ir sniegusi dalībvalsts. Tas nozīmē, ka saskaņā ar EK līguma noteikumiem pienākums sniegt pierādījumus par valsts noteikumu pamatotību ir tai dalībvalstij, kura pieprasa atstāt spēkā minētos noteikumus. Ievērojot EK līguma 95. panta 4. un 6. punktā paredzētās procedūras darbības, un jo īpaši skaidri noteiktu termiņu lēmuma pieņemšanai, Komisijai parasti jāaprobežojas ar to elementu atbilstības pārbaudi, kurus ir iesniegusi prasību izvirzījusī dalībvalsts, nemeklējot citus iespējamos pamatojuma iemeslus. |
| --- | --- |

(30)

Jāievēro, ka, ņemot vērā EK Līguma 95. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāievēro pamatojums, ko savā paziņojumā ir sniegusi dalībvalsts. Tas nozīmē, ka saskaņā ar EK līguma noteikumiem pienākums sniegt pierādījumus par valsts noteikumu pamatotību ir tai dalībvalstij, kura pieprasa atstāt spēkā minētos noteikumus. Ievērojot EK līguma 95. panta 4. un 6. punktā paredzētās procedūras darbības, un jo īpaši skaidri noteiktu termiņu lēmuma pieņemšanai, Komisijai parasti jāaprobežojas ar to elementu atbilstības pārbaudi, kurus ir iesniegusi prasību izvirzījusī dalībvalsts, nemeklējot citus iespējamos pamatojuma iemeslus.

| (31) | Tomēr, ja Komisijai ir informācija, saskaņā ar ko varētu būt jāpārskata Kopienas saskaņošanas pasākums, no kura dalībvalsts atkāpjas, atstājot spēkā valsts noteikumus, tā var ņemt vērā šādu informāciju, novērtējot paziņotos valsts noteikumus. |
| --- | --- |

(31)

Tomēr, ja Komisijai ir informācija, saskaņā ar ko varētu būt jāpārskata Kopienas saskaņošanas pasākums, no kura dalībvalsts atkāpjas, atstājot spēkā valsts noteikumus, tā var ņemt vērā šādu informāciju, novērtējot paziņotos valsts noteikumus.

2.1.   DĀNIJAS NOSTĀJA

| (32) | Dānijas Karaliste apgalvo, ka tās tiesību akti nodrošina labāku cilvēku veselības un dzīvības aizsardzību, jo tajos noteikts mazāks E 249 (kālija nitrīts) un E 250 (nātrija nitrīts) maksimālais pievienotais daudzums nekā Direktīvā 2006/52/EK, un tie neļauj laist tirgū tradicionālus gaļas produktus, kuriem nav iespējams noteikt ievades daudzumus. Dānija uzskata, ka Dānijas tiesību akti pilnībā atbilst ieteikumiem, ko Pārtikas zinātniskā komiteja (PZK) sniedza 1990. un 1995. gadā un ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) sniedza 2003. gada 26. novembrī, jo tajos nav paredzētas atkāpes no principa par maksimālo “pievienoto daudzumu” (nevis atliekvielu līmeņa) noteikšanu un tie nosaka diferencētākus maksimālos daudzumus konkrētām gaļas produktu grupām. |
| --- | --- |

(32)

Dānijas Karaliste apgalvo, ka tās tiesību akti nodrošina labāku cilvēku veselības un dzīvības aizsardzību, jo tajos noteikts mazāks E 249 (kālija nitrīts) un E 250 (nātrija nitrīts) maksimālais pievienotais daudzums nekā Direktīvā 2006/52/EK, un tie neļauj laist tirgū tradicionālus gaļas produktus, kuriem nav iespējams noteikt ievades daudzumus. Dānija uzskata, ka Dānijas tiesību akti pilnībā atbilst ieteikumiem, ko Pārtikas zinātniskā komiteja (PZK) sniedza 1990. un 1995. gadā un ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) sniedza 2003. gada 26. novembrī, jo tajos nav paredzētas atkāpes no principa par maksimālo “pievienoto daudzumu” (nevis atliekvielu līmeņa) noteikšanu un tie nosaka diferencētākus maksimālos daudzumus konkrētām gaļas produktu grupām.

| (33) | Dānija atzīst, ka Direktīva 2006/52/EK dažās jomās atbilst PZK un EPNI zinātniskajiem ieteikumiem, proti, atšķirībā no sākotnējās Direktīvas 95/2/EK Direktīva 2006/52/EK noteic “maksimālo pievienoto daudzumu”, nevis atliekvielu daudzumu un “indikatīvo pievienoto daudzumu”. Tomēr kritizē to, ka šim principam ir izņēmumi, kuru rezultātā dažādi tradicionāli ražoti gaļas produkti vēl joprojām tiek reglamentēti pēc atliekvielu daudzumiem, kas saskaņā ar Dānijas nostāju var apdraudēt cilvēku veselību. Dānija uzsver, ka nitrīta atlikuma koncentrācija ir ļoti nedrošs rādītājs, lai noteiktu pievienoto nitrīta daudzumu, un atsaucas uz pētījumiem, kuros ir atklāts, ka atliekvielu daudzumi var pat slēpt nitrītu pievienošanu ļoti lielās devās, kas izraisa neparedzami lielu N-nitrozo savienojumu veidošanos. |
| --- | --- |

(33)

Dānija atzīst, ka Direktīva 2006/52/EK dažās jomās atbilst PZK un EPNI zinātniskajiem ieteikumiem, proti, atšķirībā no sākotnējās Direktīvas 95/2/EK Direktīva 2006/52/EK noteic “maksimālo pievienoto daudzumu”, nevis atliekvielu daudzumu un “indikatīvo pievienoto daudzumu”. Tomēr kritizē to, ka šim principam ir izņēmumi, kuru rezultātā dažādi tradicionāli ražoti gaļas produkti vēl joprojām tiek reglamentēti pēc atliekvielu daudzumiem, kas saskaņā ar Dānijas nostāju var apdraudēt cilvēku veselību. Dānija uzsver, ka nitrīta atlikuma koncentrācija ir ļoti nedrošs rādītājs, lai noteiktu pievienoto nitrīta daudzumu, un atsaucas uz pētījumiem, kuros ir atklāts, ka atliekvielu daudzumi var pat slēpt nitrītu pievienošanu ļoti lielās devās, kas izraisa neparedzami lielu N-nitrozo savienojumu veidošanos.

| (34) | Dānija arī uzsver, ka nitrozamīni, kuru veidošanās ir atkarīga no nitrīta klātbūtnes gaļas produktos, ir genotoksiski un kancerogēni, tādēļ nitrītu izmantošana būtu jāatļauj tikai tādos daudzumos, kas ir pilnīgi nepieciešami. Dānija uzskata, ka Direktīvā 2006/52/EK noteiktie maksimālie pievienotie daudzumi ir pārāk lieli no veselības aizsardzības viedokļa un attiecībā uz šo daudzumu tehnoloģisko vajadzību nav pieejams pamatojums. Dānija apgalvo, ka saskaņā ar ieteikumiem, ko sniegušas Kopienas zinātniskās struktūras, Clostridium botulinum baktēriju vairošanos var kavēt, nosakot nitrīta robežvērtības 50–150 mg/kg apmērā un nosakot ierobežojumus gaļas produktu kategorijām atbilstīgi zinātniski pamatotām vajadzībām. |
| --- | --- |

(34)

Dānija arī uzsver, ka nitrozamīni, kuru veidošanās ir atkarīga no nitrīta klātbūtnes gaļas produktos, ir genotoksiski un kancerogēni, tādēļ nitrītu izmantošana būtu jāatļauj tikai tādos daudzumos, kas ir pilnīgi nepieciešami. Dānija uzskata, ka Direktīvā 2006/52/EK noteiktie maksimālie pievienotie daudzumi ir pārāk lieli no veselības aizsardzības viedokļa un attiecībā uz šo daudzumu tehnoloģisko vajadzību nav pieejams pamatojums. Dānija apgalvo, ka saskaņā ar ieteikumiem, ko sniegušas Kopienas zinātniskās struktūras, Clostridium botulinum baktēriju vairošanos var kavēt, nosakot nitrīta robežvērtības 50–150 mg/kg apmērā un nosakot ierobežojumus gaļas produktu kategorijām atbilstīgi zinātniski pamatotām vajadzībām.

| (35) | Ņemot vērā to, ka aptuveni 90 % no konservētu gaļas produktu patēriņa Dānijā veido produkti, kuriem pašlaik Dānijā maksimālais pievienotais nitrītu daudzums ir noteikts 60 mg/kg, Dānija norāda, ka direktīvas transponēšana un vispārējā ierobežojuma noteikšana 150 mg/kg apmērā visiem konservētajiem gaļas produktiem Dānijā varētu novest pie 2,3–2,4 reizes lielāka nitrītu patēriņa, kas nozīmētu attiecīgu pieaugumu iepriekš izveidotu nitrozamīnu patēriņā. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā to, ka aptuveni 90 % no konservētu gaļas produktu patēriņa Dānijā veido produkti, kuriem pašlaik Dānijā maksimālais pievienotais nitrītu daudzums ir noteikts 60 mg/kg, Dānija norāda, ka direktīvas transponēšana un vispārējā ierobežojuma noteikšana 150 mg/kg apmērā visiem konservētajiem gaļas produktiem Dānijā varētu novest pie 2,3–2,4 reizes lielāka nitrītu patēriņa, kas nozīmētu attiecīgu pieaugumu iepriekš izveidotu nitrozamīnu patēriņā.

| (36) | Dānija uzsver, ka, lai gan tās tiesību aktos noteikti mazāki pieļaujamie pievienotie nitrītu daudzumi, šie tiesību akti ir spēkā jau daudzus gadus un ir pierādījies, ka tie ir adekvāti, lai novērstu botulismu. Dānijas valdība norāda, ka šie noteikumi nekad nav radījuši problēmas attiecīgo produktu konservēšanā un ka Dānijā salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm ļoti reti saindējas ar desām. Tā apgalvo, ka Dānijā ir mazāk botulisma gadījumu nekā lielākajā daļā dalībvalstu. Saskaņā ar 1999. gada janvāra datiem Eiropas lipīgo slimību biļetenā, Eurosurveillance numurā, kas bija veltīts botulismam Eiropā, Dānijā botulisms ir ļoti reti sastopams. Dānijas Veselības uzraudzības iestāde Statens Serum institūts tīmekļa vietnē norāda, ka pēc 1980. gada Dānijas iedzīvotājiem konstatēti tikai pieci botulisma saslimšanas gadījumi, no kuriem nevienu nebija izraisījusi gaļas produktu lietošana. |
| --- | --- |

(36)

Dānija uzsver, ka, lai gan tās tiesību aktos noteikti mazāki pieļaujamie pievienotie nitrītu daudzumi, šie tiesību akti ir spēkā jau daudzus gadus un ir pierādījies, ka tie ir adekvāti, lai novērstu botulismu. Dānijas valdība norāda, ka šie noteikumi nekad nav radījuši problēmas attiecīgo produktu konservēšanā un ka Dānijā salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm ļoti reti saindējas ar desām. Tā apgalvo, ka Dānijā ir mazāk botulisma gadījumu nekā lielākajā daļā dalībvalstu. Saskaņā ar 1999. gada janvāra datiem Eiropas lipīgo slimību biļetenā, Eurosurveillance numurā, kas bija veltīts botulismam Eiropā, Dānijā botulisms ir ļoti reti sastopams. Dānijas Veselības uzraudzības iestāde Statens Serum institūts tīmekļa vietnē norāda, ka pēc 1980. gada Dānijas iedzīvotājiem konstatēti tikai pieci botulisma saslimšanas gadījumi, no kuriem nevienu nebija izraisījusi gaļas produktu lietošana.

| (37) | Turklāt Dānija uzstāj, ka tās noteikumi par nitrītu nav šķērslis tirdzniecībā, un atsaucas uz rādītājiem, saskaņā ar kuriem pēdējos gados Dānijā ir importēti gaļas produkti no citām dalībvalstīm un šis imports ir pat palielinājies. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt Dānija uzstāj, ka tās noteikumi par nitrītu nav šķērslis tirdzniecībā, un atsaucas uz rādītājiem, saskaņā ar kuriem pēdējos gados Dānijā ir importēti gaļas produkti no citām dalībvalstīm un šis imports ir pat palielinājies.

| (38) | Kopumā Dānija uzskata, ka ir pamatoti arī turpmāk piemērot Dānijas tiesību aktus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 2006/52/EK prasības, lai mazinātu cilvēku veselības apdraudējumu, ko izraisa nitrozamīni. |
| --- | --- |

(38)

Kopumā Dānija uzskata, ka ir pamatoti arī turpmāk piemērot Dānijas tiesību aktus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 2006/52/EK prasības, lai mazinātu cilvēku veselības apdraudējumu, ko izraisa nitrozamīni.

2.2.   DĀNIJAS NOSTĀJAS NOVĒRTĒJUMS

2.2.1.   Pamatojums saskaņā ar 30. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem

| (39) | Dānijas tiesību aktu mērķis ir panākt augstāka līmeņa cilvēku veselības un dzīvības aizsardzību pret nitrītu iedarbību un iespējamo nitrozamīnu veidošanos gaļas produktos, nosakot mazākus maksimālos pievienojamos nitrīta daudzumus daudziem gaļas produktiem un neļaujot laist tirgū produktus, kuriem var noteikt tikai maksimālos atliekvielu daudzumus. |
| --- | --- |

(39)

Dānijas tiesību aktu mērķis ir panākt augstāka līmeņa cilvēku veselības un dzīvības aizsardzību pret nitrītu iedarbību un iespējamo nitrozamīnu veidošanos gaļas produktos, nosakot mazākus maksimālos pievienojamos nitrīta daudzumus daudziem gaļas produktiem un neļaujot laist tirgū produktus, kuriem var noteikt tikai maksimālos atliekvielu daudzumus.

| (40) | Lai novērtētu, vai Dānijas tiesību akti pašlaik ir pienācīgi un nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, ir jāņem vērā vairāki faktori. Proti, ir jāpanāk līdzsvars starp diviem faktoriem, no kuriem viens ir veselību apdraudoša nitrozamīnu klātbūtne gaļas produktos, no vienas puses, un gaļas produktu mikrobioloģiskais drošums, no otras puses. Mikrobioloģiskais drošums ir ne tikai vienkārša tehnoloģiska vajadzība, bet arī ļoti svarīgs veselības aspekts. Lai gan ir atzīts, ka nitrītu daudzums gaļas produktos ir jāierobežo, mazāks nitrītu daudzums nenozīmē, ka automātiski palielināsies cilvēku veselības aizsardzība. Vispiemērotākais nitrītu daudzums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuri ir apstiprināti attiecīgajos PZK un EPNI atzinumos, piemēram, sāls pievienošana, mitrums, pH, glabāšanas laiks, higiēna, temperatūras kontrole u. c. |
| --- | --- |

(40)

Lai novērtētu, vai Dānijas tiesību akti pašlaik ir pienācīgi un nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, ir jāņem vērā vairāki faktori. Proti, ir jāpanāk līdzsvars starp diviem faktoriem, no kuriem viens ir veselību apdraudoša nitrozamīnu klātbūtne gaļas produktos, no vienas puses, un gaļas produktu mikrobioloģiskais drošums, no otras puses. Mikrobioloģiskais drošums ir ne tikai vienkārša tehnoloģiska vajadzība, bet arī ļoti svarīgs veselības aspekts. Lai gan ir atzīts, ka nitrītu daudzums gaļas produktos ir jāierobežo, mazāks nitrītu daudzums nenozīmē, ka automātiski palielināsies cilvēku veselības aizsardzība. Vispiemērotākais nitrītu daudzums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuri ir apstiprināti attiecīgajos PZK un EPNI atzinumos, piemēram, sāls pievienošana, mitrums, pH, glabāšanas laiks, higiēna, temperatūras kontrole u. c.

| (41) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un 9. un 10. apsvērumu, Komisija uzskata, ka faktiski Direktīva 2006/52/EK adekvāti panāk līdzsvaru starp diviem pretējiem veselības apdraudējumiem, ņemot vērā gaļas produktu daudzveidību Kopienā. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un 9. un 10. apsvērumu, Komisija uzskata, ka faktiski Direktīva 2006/52/EK adekvāti panāk līdzsvaru starp diviem pretējiem veselības apdraudējumiem, ņemot vērā gaļas produktu daudzveidību Kopienā.

| (42) | No otras puses, Komisijai ir jānovērtē Dānijas likumdevēju konkrētā izvēle un pieredze, kas gūta, piemērojot šos noteikumus, kuri ir spēkā jau ilgu laiku. Ņemot vērā Dānijas iesniegtos rādītājus par saindēšanos ar pārtiku un jo īpaši par botulisma gadījumiem, Dānija ir pierādījusi, ka tai līdz šim izdevies gūt apmierinošus rezultātus, piemērojot valsts tiesību aktus. Šie dati liecina, ka Dānijas tiesību aktos noteiktie maksimālie daudzumi ir bijuši pietiekami, lai nodrošinātu mikrobioloģisko drošumu gaļas produktiem, ko pašlaik ražo Dānijā, un pašlaik Dānijā izmantotajām ražošanas metodēm. |
| --- | --- |

(42)

No otras puses, Komisijai ir jānovērtē Dānijas likumdevēju konkrētā izvēle un pieredze, kas gūta, piemērojot šos noteikumus, kuri ir spēkā jau ilgu laiku. Ņemot vērā Dānijas iesniegtos rādītājus par saindēšanos ar pārtiku un jo īpaši par botulisma gadījumiem, Dānija ir pierādījusi, ka tai līdz šim izdevies gūt apmierinošus rezultātus, piemērojot valsts tiesību aktus. Šie dati liecina, ka Dānijas tiesību aktos noteiktie maksimālie daudzumi ir bijuši pietiekami, lai nodrošinātu mikrobioloģisko drošumu gaļas produktiem, ko pašlaik ražo Dānijā, un pašlaik Dānijā izmantotajām ražošanas metodēm.

| (43) | Komisija norāda, ka Dānijas tiesību aktos ir ievēroti attiecīgie zinātniskie atzinumi, ko sniegušas Kopienas zinātniskās struktūras. To pamatā ir maksimālo pievienoto daudzumu regulēšana, un tajos ir ievērots pievienoto nitrīta daudzumu diapazons (t. i., 50–150 mg/kg) saskaņā ar minētajiem atzinumiem. Tajā pašā laikā Dānija atšķirībā no direktīvas ir noteikusi atsevišķus maksimālos pievienojamos daudzumus īpašām gaļas produktu grupām, ņemot vērā gaļas produktu veidus un Dānijā izmantotās ražošanas metodes. |
| --- | --- |

(43)

Komisija norāda, ka Dānijas tiesību aktos ir ievēroti attiecīgie zinātniskie atzinumi, ko sniegušas Kopienas zinātniskās struktūras. To pamatā ir maksimālo pievienoto daudzumu regulēšana, un tajos ir ievērots pievienoto nitrīta daudzumu diapazons (t. i., 50–150 mg/kg) saskaņā ar minētajiem atzinumiem. Tajā pašā laikā Dānija atšķirībā no direktīvas ir noteikusi atsevišķus maksimālos pievienojamos daudzumus īpašām gaļas produktu grupām, ņemot vērā gaļas produktu veidus un Dānijā izmantotās ražošanas metodes.

| (44) | Turklāt ir jāņem vērā tas, ka saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju lielākā daļa Dānijā patērēto gaļas produktu, t. i., aptuveni 90 %, ir gaļas produkti, kuriem pašlaik piemēro robežvērtību 60 mg/kg, kura būtu jāaizstāj ar robežvērtību 100 vai 150 mg/kg. Tā kā Dānijas un arī citu dalībvalstu ražotājiem nitrītu daudzumi, ko tie pašlaik pievieno saviem produktiem, nebūtu obligāti jāpalielina līdz maksimālajām Direktīvā 2006/52/EK noteiktajām robežvērtībām, ir maz ticams, ka Dānijas iedzīvotāji uzņemtu 2,3–2,4 reizes lielākas nitrīta devas gaļas produktos, kā Dānija apgalvoja savā pieprasījumā. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka Dānijas iedzīvotāji uzņems lielākas nitrītu devas. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt ir jāņem vērā tas, ka saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju lielākā daļa Dānijā patērēto gaļas produktu, t. i., aptuveni 90 %, ir gaļas produkti, kuriem pašlaik piemēro robežvērtību 60 mg/kg, kura būtu jāaizstāj ar robežvērtību 100 vai 150 mg/kg. Tā kā Dānijas un arī citu dalībvalstu ražotājiem nitrītu daudzumi, ko tie pašlaik pievieno saviem produktiem, nebūtu obligāti jāpalielina līdz maksimālajām Direktīvā 2006/52/EK noteiktajām robežvērtībām, ir maz ticams, ka Dānijas iedzīvotāji uzņemtu 2,3–2,4 reizes lielākas nitrīta devas gaļas produktos, kā Dānija apgalvoja savā pieprasījumā. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka Dānijas iedzīvotāji uzņems lielākas nitrītu devas.

| (45) | Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka prasību atļaut arī turpmāk saglabāt stingrākus noteikumus nekā Direktīvā 2006/52/EK var pieņemt uz noteiktu laiku, pamatojoties uz mērķi aizsargāt sabiedrības veselību Dānijā. |
| --- | --- |

(45)

Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka prasību atļaut arī turpmāk saglabāt stingrākus noteikumus nekā Direktīvā 2006/52/EK var pieņemt uz noteiktu laiku, pamatojoties uz mērķi aizsargāt sabiedrības veselību Dānijā.

2.2.2.   Patvaļīgas diskriminācijas, dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības slēptas ierobežošanas vai iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

2.2.2.1.   Patvaļīgas diskriminācijas neesība

| (46) | EK līguma 95. panta 6. punktā ir noteikts, ka Komisijai ir jāpārbauda, vai plānotie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminācijas, līdzīgas situācijas nedrīkst izskatīt dažādos veidos un dažādas situācijas nedrīkst izskatīt vienā veidā. |
| --- | --- |

(46)

EK līguma 95. panta 6. punktā ir noteikts, ka Komisijai ir jāpārbauda, vai plānotie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminācijas, līdzīgas situācijas nedrīkst izskatīt dažādos veidos un dažādas situācijas nedrīkst izskatīt vienā veidā.

| (47) | Dānijas valsts tiesību aktus piemēro gan vietējiem produktiem, gan produktiem, kuri ražoti citās dalībvalstīs. Tā kā nav pierādījumu par pretējo, ir secināts, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. |
| --- | --- |

(47)

Dānijas valsts tiesību aktus piemēro gan vietējiem produktiem, gan produktiem, kuri ražoti citās dalībvalstīs. Tā kā nav pierādījumu par pretējo, ir secināts, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis.

2.2.2.2.   Tirdzniecības slēptas ierobežošanas neesība

| (48) | Parasti valsts noteikumus, kuros nosaka stingrākus ierobežojumus ražojumu lietošanai nekā ar Kopienas direktīvu ieviestie noteikumi, uzskata par šķērsli tirdzniecībai, ja šos ražojumus, kuri ir likumīgi laisti tirgū un tiek lietoti pārējā Kopienā, to lietošanas aizlieguma dēļ nedrīkst laist tirgū attiecīgajā dalībvalstī. EK līguma 95. panta 6. punktā noteiktie priekšnosacījumi ir paredzēti, lai novērstu to, ka ierobežojumi, pamatojoties uz minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem, tiek piemēroti neatbilstošu iemeslu dēļ un ka tie praktiski ir ekonomiski pasākumi, kas traucē ražojumu importu no citām dalībvalstīm, citiem vārdiem sakot, šie ierobežojumi netieši aizsargā vietējos ražojumus. |
| --- | --- |

(48)

Parasti valsts noteikumus, kuros nosaka stingrākus ierobežojumus ražojumu lietošanai nekā ar Kopienas direktīvu ieviestie noteikumi, uzskata par šķērsli tirdzniecībai, ja šos ražojumus, kuri ir likumīgi laisti tirgū un tiek lietoti pārējā Kopienā, to lietošanas aizlieguma dēļ nedrīkst laist tirgū attiecīgajā dalībvalstī. EK līguma 95. panta 6. punktā noteiktie priekšnosacījumi ir paredzēti, lai novērstu to, ka ierobežojumi, pamatojoties uz minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem, tiek piemēroti neatbilstošu iemeslu dēļ un ka tie praktiski ir ekonomiski pasākumi, kas traucē ražojumu importu no citām dalībvalstīm, citiem vārdiem sakot, šie ierobežojumi netieši aizsargā vietējos ražojumus.

| (49) | Ņemot vērā to, ka Dānijas noteikumi nosaka stingrākus standartus nitrītu pievienošanai gaļas produktiem arī citu dalībvalstu uzņēmumiem, kuriem piemēro citus saskaņotus noteikumus, tie var izraisīt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka EK līguma 95. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka nedrīkst apstiprināt tikai tādus valsts pasākumus, kuri rada nesamērīgus šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Šajā sakarā Dānija ir iesniegusi datus, saskaņā ar kuriem, neraugoties uz Dānijas piemērotajiem tiesību aktiem, gaļas produktu imports no citām dalībvalstīm notiek un pēdējo gadu laikā ir pat palielinājies. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā to, ka Dānijas noteikumi nosaka stingrākus standartus nitrītu pievienošanai gaļas produktiem arī citu dalībvalstu uzņēmumiem, kuriem piemēro citus saskaņotus noteikumus, tie var izraisīt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka EK līguma 95. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka nedrīkst apstiprināt tikai tādus valsts pasākumus, kuri rada nesamērīgus šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Šajā sakarā Dānija ir iesniegusi datus, saskaņā ar kuriem, neraugoties uz Dānijas piemērotajiem tiesību aktiem, gaļas produktu imports no citām dalībvalstīm notiek un pēdējo gadu laikā ir pat palielinājies.

| (50) | Tā kā nav pierādījumu par to, ka valsts noteikumi praktiski ir pasākums, kas paredzēts vietējo ražojumu aizsardzībai, var secināt, ka tie nav slēpti ierobežojumi tirdzniecībai starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā nav pierādījumu par to, ka valsts noteikumi praktiski ir pasākums, kas paredzēts vietējo ražojumu aizsardzībai, var secināt, ka tie nav slēpti ierobežojumi tirdzniecībai starp dalībvalstīm.

2.2.2.3.   Iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

| (51) | Šo noteikumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā jebkurš valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai EK līguma 95. pantā noteiktā procedūra būtu noderīga arī turpmāk, jēdziens par šķērsli iekšējā tirgus darbībai EK līguma 95. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(51)

Šo noteikumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā jebkurš valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai EK līguma 95. pantā noteiktā procedūra būtu noderīga arī turpmāk, jēdziens par šķērsli iekšējā tirgus darbībai EK līguma 95. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi.

| (52) | Ņemot vērā Dānijas valdības norādi uz to, ka nitrītu daudzuma samazināšana gaļas produktos labvēlīgi ietekmē veselību, un to, ka, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tirdzniecība netiek ietekmēta nemaz vai tiek ietekmēta tikai pavisam nedaudz, Komisija uzskata, ka Dānijas paziņotos noteikumus var uz laiku atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt cilvēku veselību un dzīvību un ņemot vērā to, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai EK līguma 95. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā Dānijas valdības norādi uz to, ka nitrītu daudzuma samazināšana gaļas produktos labvēlīgi ietekmē veselību, un to, ka, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tirdzniecība netiek ietekmēta nemaz vai tiek ietekmēta tikai pavisam nedaudz, Komisija uzskata, ka Dānijas paziņotos noteikumus var uz laiku atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt cilvēku veselību un dzīvību un ņemot vērā to, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai EK līguma 95. panta 6. punkta nozīmē.

| (53) | Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka ir izpildīts nosacījums par to, ka netiek radīti šķēršļi iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(53)

Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka ir izpildīts nosacījums par to, ka netiek radīti šķēršļi iekšējā tirgus darbībai.

2.2.3.   Termiņš

| (54) | Iepriekš minētie secinājumi ir pamatoti ar pašlaik pieejamo informāciju un jo īpaši ar Dānijas iesniegtajiem datiem, saskaņā ar kuriem Dānijai ir izdevies kontrolēt botulismu, lai gan tā ir noteikusi mazākus maksimālos nitrītu daudzumus, ko atļauts pievienot atsevišķiem gaļas produktu veidiem, un tajā pašā laikā neradīt nesamērīgus tirdzniecības traucējumus. |
| --- | --- |

(54)

Iepriekš minētie secinājumi ir pamatoti ar pašlaik pieejamo informāciju un jo īpaši ar Dānijas iesniegtajiem datiem, saskaņā ar kuriem Dānijai ir izdevies kontrolēt botulismu, lai gan tā ir noteikusi mazākus maksimālos nitrītu daudzumus, ko atļauts pievienot atsevišķiem gaļas produktu veidiem, un tajā pašā laikā neradīt nesamērīgus tirdzniecības traucējumus.

| (55) | Cits svarīgs faktors ir gaļas produktu patēriņa apjoms Dānijā, kura dēļ Direktīvas 2006/52/EK piemērošana varētu izraisīt paaugstinātu nitrītu un attiecīgi arī nitrozamīnu iedarbību uz Dānijas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(55)

Cits svarīgs faktors ir gaļas produktu patēriņa apjoms Dānijā, kura dēļ Direktīvas 2006/52/EK piemērošana varētu izraisīt paaugstinātu nitrītu un attiecīgi arī nitrozamīnu iedarbību uz Dānijas iedzīvotājiem.

| (56) | Tā kā nav iespējams pietiekami droši paredzēt, ka šie faktori laika gaitā būtiski nemainīsies, Komisija uzskata, ka situācija ne vēlāk kā divu gadu laikā ir jāpārskata, pamatojoties uz atjauninātu informāciju. |
| --- | --- |

(56)

Tā kā nav iespējams pietiekami droši paredzēt, ka šie faktori laika gaitā būtiski nemainīsies, Komisija uzskata, ka situācija ne vēlāk kā divu gadu laikā ir jāpārskata, pamatojoties uz atjauninātu informāciju.

| (57) | Šo divu gadu laikā Dānijas valdība varēs savlaikus iesniegt atjauninātu pieprasījumu un sniegt būtisku papildinformāciju par to, ka Direktīvā 2006/52/EK noteikto daudzumu piemērošana nenodrošina vēlamo aizsardzības līmeni un rada pārāk lielu risku cilvēku veselībai. |
| --- | --- |

(57)

Šo divu gadu laikā Dānijas valdība varēs savlaikus iesniegt atjauninātu pieprasījumu un sniegt būtisku papildinformāciju par to, ka Direktīvā 2006/52/EK noteikto daudzumu piemērošana nenodrošina vēlamo aizsardzības līmeni un rada pārāk lielu risku cilvēku veselībai.

| (58) | Lai varētu iesniegt šo informāciju, Dānijas valdībai būs jo īpaši jāuzrauga situācija botulisma kontroles jomā, to gaļas produktu daļa gaļas produktu vispārējā patēriņā Dānijā, uz kuriem attiecas 60 mg/kg ierobežojums, kā arī citi riska faktori, kas saistīti ar tipiskiem ēšanas paradumiem, un gaļas produktu imports no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(58)

Lai varētu iesniegt šo informāciju, Dānijas valdībai būs jo īpaši jāuzrauga situācija botulisma kontroles jomā, to gaļas produktu daļa gaļas produktu vispārējā patēriņā Dānijā, uz kuriem attiecas 60 mg/kg ierobežojums, kā arī citi riska faktori, kas saistīti ar tipiskiem ēšanas paradumiem, un gaļas produktu imports no citām dalībvalstīm.

| (59) | Atjauninātajā pieprasījumā Dānijai būs jāiesniedz pilnīgs pamatojums tās tiesību aktu atstāšanai spēkā. |
| --- | --- |

(59)

Atjauninātajā pieprasījumā Dānijai būs jāiesniedz pilnīgs pamatojums tās tiesību aktu atstāšanai spēkā.

| (60) | Tajā pašā laikā divu gadu periodā Komisijai būs iespēja pārbaudīt un analizēt Direktīvas 2006/52/EK transponēšanu dalībvalstīs un pārskatīt Direktīvu 2006/52/EK saskaņā ar EK līguma 95. panta 7. punktu, tostarp papildus apspriežoties ar dalībvalstīm un EPNI. |
| --- | --- |

(60)

Tajā pašā laikā divu gadu periodā Komisijai būs iespēja pārbaudīt un analizēt Direktīvas 2006/52/EK transponēšanu dalībvalstīs un pārskatīt Direktīvu 2006/52/EK saskaņā ar EK līguma 95. panta 7. punktu, tostarp papildus apspriežoties ar dalībvalstīm un EPNI.

| (61) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts noteikumus iepriekš minētajā apjomā var apstiprināt uz noteiktu termiņu. Šim apstiprinājumam jāattiecas uz tik ilgu laiku, kas nepieciešams, lai apkopotu un rūpīgi izvērtētu nepieciešamo informāciju. Komisija uzskata, ka tam ir nepieciešami divi gadi, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas. Pēc diviem gadiem lēmums zaudēs spēku. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts noteikumus iepriekš minētajā apjomā var apstiprināt uz noteiktu termiņu. Šim apstiprinājumam jāattiecas uz tik ilgu laiku, kas nepieciešams, lai apkopotu un rūpīgi izvērtētu nepieciešamo informāciju. Komisija uzskata, ka tam ir nepieciešami divi gadi, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas. Pēc diviem gadiem lēmums zaudēs spēku.

| (62) | Dānijai ir pienākums transponēt citus Direktīvas 2006/52/EK noteikumus valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(62)

Dānijai ir pienākums transponēt citus Direktīvas 2006/52/EK noteikumus valsts tiesību aktos.

III.   SECINĀJUMS

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus un dalībvalstu komentārus par Dānijas iestāžu paziņojumu, Komisija uzskata, ka Dānijas 2007. gada 23. novembrī iesniegto prasību attiecībā uz nitrītu pievienošanu atļaut turpināt piemērot valsts noteikumus, kas ir stingrāki nekā Direktīvas 2006/52/EK noteikumi, var apstiprināt uz diviem gadiem, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas, līdz kamēr Dānijas iestādes pierādīs, ka Direktīvā 2006/52/EK noteiktie daudzumi rada nepieņemami augstu risku,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

2005. gada 11. janvāra Rīkojumā Nr. 22 par pārtikas piedevām ietvertie valsts noteikumi par nitrītu pievienošanu gaļai un gaļas produktiem (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005. om tilsætningsstoffer til fødevarer) un Dānijas izveidotais saraksts ar atļautajām pārtikas piedevām (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, “Positivlisten”), ko Dānijas Karaliste saskaņā ar EK līguma 95. panta 4. punktu paziņoja Komisijai ar 2007. gada 21. novembra vēstuli, ir apstiprināti.

2. pants

Šis lēmums ir spēkā līdz 2010. gada 23. maijam.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2008. gada 23. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.

1

(2)  OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/52/EK (OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.).

3

(4)  Atzinums par nitrātiem un nitrītiem, kas sniegts 1990. gada 19. oktobrī, Eiropas Komisija – Pārtikas zinātniskās komitejas atzinumi (divdesmit sestā sērija), 21. lpp.

4

(5)  Atzinums par nitrātiem un nitrītiem, kas sniegts 1995. gada 22. septembrī, Eiropas Komisija – Pārtikas zinātniskās komitejas atzinumi (trīsdesmit astotā sērija), 1. lpp.

5

(6)  Atzinums, ko Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa pēc Komisijas pieprasījuma sniedza par nitrītu/nitrātu iedarbību uz gaļas produktu mikrobioloģisko drošumu, The EFSA Journal (2003) 14, 1-34.

6

The EFSA Journal (2003) 14, 1-34

(7)  2003. gada 20. marta spriedums un jo īpaši tā 109.–115. punkts.

7

(8)  Direktīva 2006/52/EK ar labojumiem (OV L 78, 17.3.2007., 32. lpp.).

8

(9)  Sk. Rīkojuma Nr. 2213. punktu “Piedevu izmantošana”.

9

(10)  Sk. 20. punktu Rīkojumā Nr. 22.

10

(11)  Izmantot nitrītus izstrādājumos kødboller un leverpostej ir aizliegts saskaņā ar Lēmumu 292/97/EK.

11

kødboller

leverpostej

(12)  OV C 30, 2.2.2008., 5. lpp.

12

(13)  Komisija 2008. gada 1. maijā, t. i., pēc noteiktā termiņa, saņēma komentārus arī no Īrijas.

13

---

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/108 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/108

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 10. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2008/155/EK attiecībā uz dažām embriju ieguves un sagatavošanas grupām Austrālijā, Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2466)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/449/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 25. septembra Direktīvu 89/556/EEK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar liellopu sugu mājdzīvnieku embrijiem un to importu no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 14. februāra Lēmumā 2008/155/EK, ar ko izveido to trešu valstu embriju ieguves un sagatavošanas grupu sarakstu, kuras apstiprinātas liellopu embriju ievedumiem Kopienā (2), noteikts, ka dalībvalstis ieved embrijus no trešām valstīm tikai tad, ja tos ir ieguvušas, apstrādājušas un uzglabājušas minētā lēmuma pielikumā uzskaitītās embriju ieguves grupas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 14. februāra Lēmumā 2008/155/EK, ar ko izveido to trešu valstu embriju ieguves un sagatavošanas grupu sarakstu, kuras apstiprinātas liellopu embriju ievedumiem Kopienā (2), noteikts, ka dalībvalstis ieved embrijus no trešām valstīm tikai tad, ja tos ir ieguvušas, apstrādājušas un uzglabājušas minētā lēmuma pielikumā uzskaitītās embriju ieguves grupas.

| (2) | Austrālija ir pieprasījusi svītrot vienu embriju ieguves grupu saraksta ierakstos par šo valsti. |
| --- | --- |

(2)

Austrālija ir pieprasījusi svītrot vienu embriju ieguves grupu saraksta ierakstos par šo valsti.

| (3) | Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis ir pieprasījušas, lai sarakstos tiktu veiktas izmaiņas ierakstos par šīm valstīm attiecībā uz dažām embriju ieguves grupām. |
| --- | --- |

(3)

Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis ir pieprasījušas, lai sarakstos tiktu veiktas izmaiņas ierakstos par šīm valstīm attiecībā uz dažām embriju ieguves grupām.

| (4) | Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis ir sniegušas garantijas par atbilstību attiecīgajiem Direktīvā 89/556/EEK paredzētajiem noteikumiem, un minēto valstu veterinārie dienesti ir oficiāli apstiprinājuši attiecīgās embriju ieguves grupas eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(4)

Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis ir sniegušas garantijas par atbilstību attiecīgajiem Direktīvā 89/556/EEK paredzētajiem noteikumiem, un minēto valstu veterinārie dienesti ir oficiāli apstiprinājuši attiecīgās embriju ieguves grupas eksportam uz Kopienu.

| (5) | Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Lēmums 2008/155/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Lēmums 2008/155/EK.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2008/155/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 302, 19.10.1989., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2006/60/EK (OV L 31, 3.2.2006., 24. lpp.).

1

(2)  OV L 50, 23.2.2008., 51. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2008/155/EK pielikumu groza šādi:

| 1. | Aili par Austrālijas embriju ieguves grupu Nr. ETV0006 svītro. |
| --- | --- |

1.

Aili par Austrālijas embriju ieguves grupu Nr. ETV0006 svītro.

| 2. | Aili par Kanādas embriju ieguves grupu Nr. E 1159 aizstāj ar šādu aili:










  “CA | | E 1159
  E 1719 | | Clinique vétérinaire de Saint-Georges |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 555, rue 130ième Est |
| Saint-Georges de Beauce, Québec G5Y 2T4 |

2.

Aili par Kanādas embriju ieguves grupu Nr. E 1159 aizstāj ar šādu aili:

“CA

E 1159

E 1719

Clinique vétérinaire de Saint-Georges

555, rue 130ième Est

Saint-Georges de Beauce, Québec G5Y 2T4

Dr. Michel Donnelly

Dr. Clermont Roy”

| 3. | Pievieno šādas ailes par Kanādu:










  “CA | | E 1596 | | Optimum Genetics Ltd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4246 Albert Street, suite 407 |
| Regina, Saskatchewan S4S 3R9 |

3.

Pievieno šādas ailes par Kanādu:

“CA

E 1596

Optimum Genetics Ltd

4246 Albert Street, suite 407

Regina, Saskatchewan S4S 3R9

Dr. Stan Bychawski

CA

E 1020

| Progressive Dairy Techniques International Inc |
| --- |
| 1223 Cedar Creek Road, R.R. 4 |
| Cambridge, Ontario N1R 5S5 |

Progressive Dairy Techniques International Inc

1223 Cedar Creek Road, R.R. 4

Cambridge, Ontario N1R 5S5

Dr. John C. Draper

CA

E 1732

| Aylmer Veterinary Clinic |
| --- |
| 421 Talbot St. West |
| Aylmer, Ontario N5H 1K8 |

Aylmer Veterinary Clinic

421 Talbot St. West

Aylmer, Ontario N5H 1K8

Dr. James Raddatz

CA

E 1680

| Oxford Bovine Veterinary Services |
| --- |
| 276311 27th Line, R.R. 3 |
| Lakeside, Ontario, N0M 2G0 |

Oxford Bovine Veterinary Services

276311 27th Line, R.R. 3

Lakeside, Ontario, N0M 2G0

Dr. Frank Jongert”

| 4. | Aili par Amerikas Savienoto Valstu embriju ieguves grupu Nr. 99TX104 E874 aizstāj ar šādu:










  “US | | 99TX104
  E1376 | | Ultimate Genetics/Camp Cooley |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rt 3 Box 745 |
| Franklin, TX 77856 |

4.

Aili par Amerikas Savienoto Valstu embriju ieguves grupu Nr. 99TX104 E874 aizstāj ar šādu:

“US

99TX104

E1376

Ultimate Genetics/Camp Cooley

Rt 3 Box 745

Franklin, TX 77856

Dr. Dan Miller”

| 5. | Aili par Amerikas Savienoto Valstu embriju ieguves grupu Nr. 96TX088 E928 aizstāj ar šādu:










  “US | | 96TX088
  E1376 | | Advanced Genetic Services |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 41402 OSR |
| Normangee, TX 77871 |

5.

Aili par Amerikas Savienoto Valstu embriju ieguves grupu Nr. 96TX088 E928 aizstāj ar šādu:

“US

96TX088

E1376

Advanced Genetic Services

41402 OSR

Normangee, TX 77871

Dr. Dan Miller”

| 6. | Pievieno šādas ailes par Amerikas Savienotajām Valstīm:










  “US | | 08TX138
  E1376 | | Santa Elena Ranch |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 720 HWY 75 S |
| Madisonville, TX 77864 |

6.

Pievieno šādas ailes par Amerikas Savienotajām Valstīm:

“US

08TX138

E1376

Santa Elena Ranch

720 HWY 75 S

Madisonville, TX 77864

Dr. Dan Miller

US

08GA139

E795

| Troy Yoder |
| --- |
| 5979 HWY 26 |
| Montezuma, GA 31063 |

Troy Yoder

5979 HWY 26

Montezuma, GA 31063

Dr. Mitchell Parks”

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 17.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/110 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/110

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2008/450/KĀDP

(2008. gada 16. jūnijs)

par Eiropas Savienības turpmāku ieguldījumu konflikta izšķiršanas procesā Gruzijā/Dienvidosetijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 27. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2006/439/KĀDP par Eiropas Savienības turpmāku ieguldījumu konflikta izšķiršanas procesā Gruzijā/Dienvidosetijā (1), kuras termiņš ar Vienoto rīcību 2007/484/KĀDP (2) tika pagarināts līdz 2007. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 27. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2006/439/KĀDP par Eiropas Savienības turpmāku ieguldījumu konflikta izšķiršanas procesā Gruzijā/Dienvidosetijā (1), kuras termiņš ar Vienoto rīcību 2007/484/KĀDP (2) tika pagarināts līdz 2007. gada 31. decembrim.

| (2) | ES sniegtā palīdzība saskaņā ar Vienoto rīcību 2006/439/KĀDP ir pastiprinājusi ES un EDSO darbības efektivitāti konflikta izšķiršanas procesā Gruzijā/Dienvidosetijā. Jo īpaši ES ieguldījums EDSO misijā Gruzijā ir bijis efektīvs, EDSO aizgādībā nodrošinot gan Gruzijas, gan Dienvidosetijas puses pastāvīgu sekretariātu darbību un veicinot Apvienotās kontroles komisijas (turpmāk – AKK) sanāksmes, kas ir galvenais forums konflikta izšķiršanas procesā. |
| --- | --- |

(2)

ES sniegtā palīdzība saskaņā ar Vienoto rīcību 2006/439/KĀDP ir pastiprinājusi ES un EDSO darbības efektivitāti konflikta izšķiršanas procesā Gruzijā/Dienvidosetijā. Jo īpaši ES ieguldījums EDSO misijā Gruzijā ir bijis efektīvs, EDSO aizgādībā nodrošinot gan Gruzijas, gan Dienvidosetijas puses pastāvīgu sekretariātu darbību un veicinot Apvienotās kontroles komisijas (turpmāk – AKK) sanāksmes, kas ir galvenais forums konflikta izšķiršanas procesā.

| (3) | EDSO ir lūgusi turpmāku ES palīdzību, un ES ir piekritusi piedāvāt papildu finansiālu palīdzību konflikta izšķiršanas procesā. Šī finansiālā palīdzība būtu jāvērš uz atbalstu AKK sanāksmēm, vadības komitejas sanāksmēm par ekonomikas atjaunošanas programmu un ar to saistītajam biļetenam, uzticības veidošanas semināram un tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvju sanāksmei. |
| --- | --- |

(3)

EDSO ir lūgusi turpmāku ES palīdzību, un ES ir piekritusi piedāvāt papildu finansiālu palīdzību konflikta izšķiršanas procesā. Šī finansiālā palīdzība būtu jāvērš uz atbalstu AKK sanāksmēm, vadības komitejas sanāksmēm par ekonomikas atjaunošanas programmu un ar to saistītajam biļetenam, uzticības veidošanas semināram un tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvju sanāksmei.

| (4) | Palīdzība, ko ES sniedz saskaņā ar šo vienoto rīcību, papildina Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (tupmāk – ESĪP) Dienvidkaukāzā darbu, kas iecelts ar Vienoto rīcību 2008/132/KĀDP (3), kura pilnvaras paredz, inter alia, veicināt konfliktu novēršanu, palīdzēt konfliktu risināšanā un izvērst Eiropas Savienības dialogu ar galvenajiem reģionā ieinteresētiem dalībniekiem, |
| --- | --- |

(4)

Palīdzība, ko ES sniedz saskaņā ar šo vienoto rīcību, papildina Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (tupmāk – ESĪP) Dienvidkaukāzā darbu, kas iecelts ar Vienoto rīcību 2008/132/KĀDP (3), kura pilnvaras paredz, inter alia, veicināt konfliktu novēršanu, palīdzēt konfliktu risināšanā un izvērst Eiropas Savienības dialogu ar galvenajiem reģionā ieinteresētiem dalībniekiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

1.   Eiropas Savienība sniedz ieguldījumu, lai stiprinātu konflikta izšķiršanas procesu Dienvidosetijā.

2.   Tādēļ Eiropas Savienība nodrošina ieguldījumu EDSO, lai finansētu AKK sanāksmes un citus mehānismus AKK sistēmā.

3.   Eiropas Savienība nodrošina ieguldījumu EDSO, lai finansētu vadības komitejas sanāksmes par ekonomikas atjaunošanas programmu, ekonomikas atjaunošanas programmas biļetenu, uzticības veidošanas semināru un tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvju sanāksmi.

4.   Kā vienu no pasākumiem, ES atbalstot virkni uzticības veidošanas pasākumu Gruzijā, Eiropas Savienība arī nodrošinās palīdzību, lai varētu sarīkot neoficiālu AKK sanāksmi Briselē vai tās dalībvalsts galvaspilsētā, kura ir Padomes prezidentvalsts.

2. pants

Prezidentvalsts, kurai palīdz Padomes ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis KĀDP jomā, ir atbildīga par šīs vienotās rīcības īstenošanu, lai sasniegtu 1. pantā izklāstītos mērķus.

3. pants

1.   Ar nosacījumu, ka tiek rīkotas regulāras AKK sanāksmes un izmantoti citi mehānismi AKK sistēmā, kā arī tiek rīkotas vadības komitejas sanāksmes par ekonomikas atjaunošanas programmu un izdots programmas biļetens, tiek rīkots uzticības veidošanas seminārs, tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvju sanāksme un neoficiāla AKK sanāksme Briselē vai tās dalībvalsts galvaspilsētā, kura ir Padomes prezidentvalsts, šajā vienotajā rīcībā paredzēto finansiālo atbalstu izmaksā 12 mēnešos no dienas, kad stājas spēkā finansēšanas nolīgums, kas jānoslēdz starp Komisiju un EDSO misiju Gruzijā. Gan Gruzijas, gan Dienvidosetijas pusei vajadzētu veikt ievērojamus centienus, lai sasniegtu faktiskus politiskus panākumus virzībā uz domstarpību pilnīgu un miermīlīgu izšķiršanu.

2.   Komisijai uztic uzdevumu kontrolēt un novērtēt ES finansiālā ieguldījuma īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Tādēļ Komisija ar EDSO misiju Gruzijā noslēdz finansēšanas nolīgumu par to, kā izmantot ES ieguldījumu, ko piešķirs kā dotāciju. Komisija arī nodrošina dotācijas pareizu izmantošanu 1. panta 2., 3. un 4. punktā noteiktajiem mērķiem.

3.   EDSO misija Gruzijā ir atbildīga par misijas izdevumu atmaksāšanu, konferenču organizēšanu, kas noris AKK aizgādībā, un par ierīču pareizu iepirkšanu un nodošanu. Finansēšanas nolīgumā jānosaka, ka EDSO misija Gruzijā nodrošina atpazīstamību ES ieguldījumam projektā un sniedz Komisijai ceturkšņa ziņojumus par projekta īstenošanu.

4.   Komisija cieši sadarbojas ar ESĪP Dienvidkaukāzā un ar EDSO misiju Gruzijā, lai pārraudzītu un novērtētu ES ieguldījuma ietekmi.

5.   Komisija rakstiski ziņo Padomei par šīs vienotās rīcības īstenošanu, par ko ir atbildīga prezidentvalsts, kurai palīdz Padomes ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis KĀDP jomā. Šī informācija jo īpaši balstās uz ceturkšņa ziņojumiem, ko sniedz EDSO misija Gruzijā, kā noteikts 3. punktā.

4. pants

1.   Kopējais bāzes finansējums 1. panta 2., 3. un 4. punktā minētajam ES ieguldījumam ir EUR 223 000.

2.   To izdevumu pārvaldību, ko finansē ar 1. punktā noteikto summu, veic saskaņā ar Eiropas Kopienas procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.

5. pants

1.   Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

To piemēro līdz 2009. gada 16. jūnijam.

2.   Šo vienoto rīcību pārskata desmit mēnešus pēc tās stāšanās spēkā. Šajā sakarā ESĪP Dienvidkaukāzā, sadarbojoties ar Komisiju, izvērtē vajadzību pēc turpmāka atbalsta konflikta izšķiršanas procesam Gruzijā/Dienvidosetijā un vajadzības gadījumā sniedz ieteikumus Padomei.

6. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2008. gada 16. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. RUPEL

---

(1)  OV L 174, 28.6.2006., 9. lpp.

1

(2)  OV L 181, 11.7.2007., 14. lpp.

2

(3)  OV L 43, 19.2.2008., 30. lpp.

3

---