# Uradni list L 172/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 172 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 512. julij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 172

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 512. julij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 624/2008 z dne 23. junija 2008 o določitvi ponderjev, ki se uporabljajo od 1. julija 2007 za osebne prejemke uradnikov, pogodbenega osebja in začasnega osebja Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države, ter nekaterih uradnikov, zaposlenih v dveh novih državah članicah za obdobje največ devetnajstih mesecev po pristopu | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 625/2008 z dne 1. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 7 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2008/69/ES z dne 1. julija 2008 o spremembi direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve klofentezina, dikambe, difenokonazola, diflubenzurona, imazakvina, lenacila, oksadiazona, piklorama in piriproksifena kot aktivnih snovi (
  1
  ) | 9 |
| | | ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET |
| | * | Odločba št. 626/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2008 o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS) (
  1
  ) | 15 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 624/2008 z dne 23. junija 2008 o določitvi ponderjev, ki se uporabljajo od 1. julija 2007 za osebne prejemke uradnikov, pogodbenega osebja in začasnega osebja Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države, ter nekaterih uradnikov, zaposlenih v dveh novih državah članicah za obdobje največ devetnajstih mesecev po pristopu

1

Uredba Komisije (ES) št. 625/2008 z dne 1. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

7

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2008/69/ES z dne 1. julija 2008 o spremembi direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve klofentezina, dikambe, difenokonazola, diflubenzurona, imazakvina, lenacila, oksadiazona, piklorama in piriproksifena kot aktivnih snovi (
  1
  )

1

9

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

*

Odločba št. 626/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2008 o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS) (
  1
  )

1

15

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/495/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. maja 2008 o začasni prepovedi uporabe in prodaje gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija MON810) v Avstriji v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1718)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2008/496/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 1. julija 2008 o imenovanju članov Odbora za zdravila sirote (
  1
  ) | 28 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/495/ES

*

Odločba Komisije z dne 7. maja 2008 o začasni prepovedi uporabe in prodaje gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija MON810) v Avstriji v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1718)

   (
  1
  )

Zea mays

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1718)

1

25

2008/496/ES

*

Sklep Komisije z dne 1. julija 2008 o imenovanju članov Odbora za zdravila sirote (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 2.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 624/2008

z dne 23. junija 2008

o določitvi ponderjev, ki se uporabljajo od 1. julija 2007 za osebne prejemke uradnikov, pogodbenega osebja in začasnega osebja Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države, ter nekaterih uradnikov, zaposlenih v dveh novih državah članicah za obdobje največ devetnajstih mesecev po pristopu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev, ki se uporabljajo za druge uslužbence teh Skupnosti, določenih z Uredbo (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti prvega odstavka člena 13 Priloge X k tej uredbi,

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005 in zlasti člena 27(4) Akta,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Upoštevati je treba spremembe življenjskih stroškov v državah zunaj Skupnosti in zato določiti ponderje, ki se od 1. julija 2007 uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnega osebja in pogodbenega osebja Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države, ki se izplačajo v valuti njihove države napotitve. |
| --- | --- |

(1)

Upoštevati je treba spremembe življenjskih stroškov v državah zunaj Skupnosti in zato določiti ponderje, ki se od 1. julija 2007 uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, začasnega osebja in pogodbenega osebja Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države, ki se izplačajo v valuti njihove države napotitve.

| (2) | Ponderji, ki so se uporabili za plačilo na podlagi Uredbe (ES) št. 453/2007 (2), imajo lahko za posledico pozitivne ali negativne prilagoditve osebnih prejemkov z retroaktivno veljavnostjo. |
| --- | --- |

(2)

Ponderji, ki so se uporabili za plačilo na podlagi Uredbe (ES) št. 453/2007 (2), imajo lahko za posledico pozitivne ali negativne prilagoditve osebnih prejemkov z retroaktivno veljavnostjo.

| (3) | Predvideti bi bilo treba naknadno doplačilo, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki zvišajo. |
| --- | --- |

(3)

Predvideti bi bilo treba naknadno doplačilo, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki zvišajo.

| (4) | Določiti bi bilo treba povračilo preveč izplačanih zneskov za obdobje med 1. julijem 2007 in začetkom veljavnosti te uredbe, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki znižajo. |
| --- | --- |

(4)

Določiti bi bilo treba povračilo preveč izplačanih zneskov za obdobje med 1. julijem 2007 in začetkom veljavnosti te uredbe, če se zaradi novih ponderjev osebni prejemki znižajo.

| (5) | Določiti bi bilo treba, da bo morebitno povračilo možno za obdobje največ šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe in da se bodo njeni učinki lahko razporedili na obdobje največ dvanajstih mesecev od tega datuma, podobno kot je predvideno za ponderje, ki se uporabljajo znotraj Skupnosti za osebne prejemke in pokojnine uradnikov ter drugih uslužbencev Evropskih skupnosti – |
| --- | --- |

(5)

Določiti bi bilo treba, da bo morebitno povračilo možno za obdobje največ šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe in da se bodo njeni učinki lahko razporedili na obdobje največ dvanajstih mesecev od tega datuma, podobno kot je predvideno za ponderje, ki se uporabljajo znotraj Skupnosti za osebne prejemke in pokojnine uradnikov ter drugih uslužbencev Evropskih skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ponderji, ki se od 1. julija 2007 uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, pogodbenega osebja in začasnega osebja Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države, in se izplačujejo v valuti države napotitve, so navedeni v Prilogi k tej uredbi.

Menjalni tečaji, ki se uporabljajo za izračun teh osebnih prejemkov, so tisti, ki so določeni v skladu z izvedbenimi določbami Finančne uredbe in ustrezajo datumu iz prvega pododstavka.

Člen 2

1.   Institucije opravijo retroaktivna plačila, če se osebni prejemki zvišajo zaradi ponderjev, ki so določeni v Prilogi.

2.   Institucije izvedejo za obdobje med 1. julijem 2007 in začetkom veljavnosti te uredbe negativne retroaktivne uskladitve osebnih prejemkov, če se osebni prejemki znižajo zaradi ponderjev, ki so določeni v Prilogi.

Retroaktivne prilagoditve, ki pomenijo vračilo preveč izplačanih zneskov, so možne za obdobje največ šest mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe. Izterjava se lahko razporedi na obdobje največ dvanajst mesecev po istem datumu.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 23. junija 2008

Za Svet

Predsednik

I. JARC

---

(1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 420/2008 (UL L 127, 15.5.2008, str. 1).

1

(2)  UL L 109, 26.4.2007, str. 22.

2

---

PRILOGA

| Kraj napotitve | Ponderji – julij 2007 (1) |
| --- | --- |
| Afganistan (2) | 0 |
| Južna Afrika | 60,2 |
| Albanija | 80,2 |
| Alžirija | 88,7 |
| Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 71,7 |
| Angola | 130 |
| Saudova Arabija | 84,6 |
| Argentina | 57,1 |
| Armenija | 123,5 |
| Avstralija | 112,2 |
| Azerbajdžan (2) | 0 |
| Bangladeš | 48,2 |
| Barbados | 129,7 |
| Belorusija (2) | 0 |
| Benin | 91,9 |
| Bolivija | 48 |
| Bosna in Hercegovina (Banja Luka) | 0 |
| Bosna in Hercegovina (Sarajevo) | 78,7 |
| Bocvana | 56,4 |
| Brazilija | 93,2 |
| Bolgarija | 81,7 |
| Burkina Faso | 90,7 |
| Burundi (2) | 0 |
| Kambodža | 69,8 |
| Kamerun | 101,9 |
| Kanada | 93 |
| Zelenortski otoki | 80,9 |
| Čile | 71,5 |
| Kitajska | 77,4 |
| Zahodni breg – Območje Gaze | 92,1 |
| Kolumbija | 82,1 |
| Kongo (Brazzaville) | 130,2 |
| Južna Koreja | 113,9 |
| Kostarika | 73,7 |
| Slonokoščena obala | 100,2 |
| Hrvaška | 106,8 |
| Kuba | 86,1 |
| Džibuti | 94,3 |
| Egipt | 49,6 |
| Salvador | 76,1 |
| Ekvador | 64,8 |
| Eritreja | 51,3 |
| Združene države Amerike (New York) | 102,8 |
| Združene države Amerike (Washington) | 97,8 |
| Etiopija | 88,3 |
| Gabon | 123 |
| Gambija | 60,5 |
| Gruzija | 96,6 |
| Gana | 69,7 |
| Gvatemala | 78,6 |
| Gvineja | 73,3 |
| Gvineja Bissau | 100,7 |
| Gvajana | 62,1 |
| Haiti | 118,8 |
| Honduras | 69,7 |
| Hongkong | 94,8 |
| Otočje Fidži | 73,5 |
| Salomonovi otoki | 94,8 |
| Indija | 52,9 |
| Indonezija (Džakarta) | 81,1 |
| Indonezija (Banda Aceh) | 53,9 |
| Irak | 0 |
| Izrael | 109,5 |
| Jamajka | 90,5 |
| Japonska (Naka) | 101 |
| Japonska (Tokio) | 106,5 |
| Jordanija | 77,7 |
| Kazahstan (Almaty) | 125,4 |
| Kazahstan (Astana) | 71,6 |
| Kenija | 81,9 |
| Kirgizistan | 88,3 |
| Kosovo | |
| Laos | 74,2 |
| Lesoto | 62 |
| Libanon | 86 |
| Liberija (2) | 0 |
| Madagaskar | 86,6 |
| Malezija | 74,4 |
| Malavi | 71,8 |
| Mali | 85 |
| Maroko | 89,5 |
| Mavricij | 69,5 |
| Mavretanija | 65,3 |
| Mehika | 74,4 |
| Mikronezija (2) | 0 |
| Črna gora | 69,7 |
| Mozambik | 77,7 |
| Namibija | 72,5 |
| Nepal | 82,5 |
| Nikaragva | 57 |
| Niger | 85 |
| Nigerija | 86,1 |
| Norveška | 132 |
| Nova Kaledonija | 135,3 |
| Nova Zelandija | 109,6 |
| Uganda | 77,1 |
| Uzbekistan (2) | 0 |
| Pakistan | 50,7 |
| Panama | 61 |
| Papua Nova Gvineja | 74,3 |
| Paragvaj | 82,2 |
| Peru | 77,5 |
| Filipini | 64,4 |
| Centralnoafriška republika | 119,1 |
| Republika Moldavija | 59,6 |
| Demokratična republika Kongo (Kinšasa) | 129,5 |
| Dominikanska republika | 69,3 |
| Romunija | 73,9 |
| Rusija | 122,6 |
| Ruanda | 91,7 |
| Samoa (2) | 0 |
| Senegal | 87,7 |
| Srbija | 66,1 |
| Sierra Leone | 75,4 |
| Singapur | 102,5 |
| Somalija (2) | 0 |
| Sudan | 56,2 |
| Šrilanka | 53,2 |
| Južni Sudan | 0 |
| Švica (Ženeva) | 109,8 |
| Švica (Bern) | 109,7 |
| Surinam | 49,4 |
| Svazi | 57 |
| Sirija | 69,4 |
| Tadžikistan | 66,9 |
| Tajvan | 83,7 |
| Tanzanija | 61,9 |
| Čad | 129,4 |
| Tajska | 67,7 |
| Vzhodni Timor | 66,5 |
| Togo | 89,4 |
| Tonga (2) | 0 |
| Trinidad in Tobago | 68,3 |
| Tunizija | 71,5 |
| Turčija | 83,8 |
| Ukrajina | 108,2 |
| Urugvaj | 69,8 |
| Vanuatu | 122,6 |
| Venezuela | 65,2 |
| Vietnam | 51,5 |
| Jemen | 77,3 |
| Zambija | 64,8 |
| Zimbabve (2) | 0 |

Kraj napotitve

Ponderji – julij 2007 (1)

Afganistan (2)

0

Južna Afrika

60,2

Albanija

80,2

Alžirija

88,7

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

71,7

Angola

130

Saudova Arabija

84,6

Argentina

57,1

Armenija

123,5

Avstralija

112,2

Azerbajdžan (2)

0

Bangladeš

48,2

Barbados

129,7

Belorusija (2)

0

Benin

91,9

Bolivija

48

Bosna in Hercegovina (Banja Luka)

0

Bosna in Hercegovina (Sarajevo)

78,7

Bocvana

56,4

Brazilija

93,2

Bolgarija

81,7

Burkina Faso

90,7

Burundi (2)

0

Kambodža

69,8

Kamerun

101,9

Kanada

93

Zelenortski otoki

80,9

Čile

71,5

Kitajska

77,4

Zahodni breg – Območje Gaze

92,1

Kolumbija

82,1

Kongo (Brazzaville)

130,2

Južna Koreja

113,9

Kostarika

73,7

Slonokoščena obala

100,2

Hrvaška

106,8

Kuba

86,1

Džibuti

94,3

Egipt

49,6

Salvador

76,1

Ekvador

64,8

Eritreja

51,3

Združene države Amerike (New York)

102,8

Združene države Amerike (Washington)

97,8

Etiopija

88,3

Gabon

123

Gambija

60,5

Gruzija

96,6

Gana

69,7

Gvatemala

78,6

Gvineja

73,3

Gvineja Bissau

100,7

Gvajana

62,1

Haiti

118,8

Honduras

69,7

Hongkong

94,8

Otočje Fidži

73,5

Salomonovi otoki

94,8

Indija

52,9

Indonezija (Džakarta)

81,1

Indonezija (Banda Aceh)

53,9

Irak

0

Izrael

109,5

Jamajka

90,5

Japonska (Naka)

101

Japonska (Tokio)

106,5

Jordanija

77,7

Kazahstan (Almaty)

125,4

Kazahstan (Astana)

71,6

Kenija

81,9

Kirgizistan

88,3

Kosovo

Laos

74,2

Lesoto

62

Libanon

86

Liberija (2)

0

Madagaskar

86,6

Malezija

74,4

Malavi

71,8

Mali

85

Maroko

89,5

Mavricij

69,5

Mavretanija

65,3

Mehika

74,4

Mikronezija (2)

0

Črna gora

69,7

Mozambik

77,7

Namibija

72,5

Nepal

82,5

Nikaragva

57

Niger

85

Nigerija

86,1

Norveška

132

Nova Kaledonija

135,3

Nova Zelandija

109,6

Uganda

77,1

Uzbekistan (2)

0

Pakistan

50,7

Panama

61

Papua Nova Gvineja

74,3

Paragvaj

82,2

Peru

77,5

Filipini

64,4

Centralnoafriška republika

119,1

Republika Moldavija

59,6

Demokratična republika Kongo (Kinšasa)

129,5

Dominikanska republika

69,3

Romunija

73,9

Rusija

122,6

Ruanda

91,7

Samoa (2)

0

Senegal

87,7

Srbija

66,1

Sierra Leone

75,4

Singapur

102,5

Somalija (2)

0

Sudan

56,2

Šrilanka

53,2

Južni Sudan

0

Švica (Ženeva)

109,8

Švica (Bern)

109,7

Surinam

49,4

Svazi

57

Sirija

69,4

Tadžikistan

66,9

Tajvan

83,7

Tanzanija

61,9

Čad

129,4

Tajska

67,7

Vzhodni Timor

66,5

Togo

89,4

Tonga (2)

0

Trinidad in Tobago

68,3

Tunizija

71,5

Turčija

83,8

Ukrajina

108,2

Urugvaj

69,8

Vanuatu

122,6

Venezuela

65,2

Vietnam

51,5

Jemen

77,3

Zambija

64,8

Zimbabve (2)

0

---

(1)  Bruselj = 100 %.

(2)  Ni na voljo.

---

| 2.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 625/2008

z dne 1. julija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 2. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. julija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 1. julija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 49,2 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 11,6 |
| TR | 47,5 |
| ZZ | 72,0 |
| 0709 90 70 | TR | 99,1 |
| ZZ | 99,1 |
| 0805 50 10 | AR | 94,2 |
| IL | 116,0 |
| US | 72,2 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 10 80 | AR | 80,8 |
| BR | 91,3 |
| CL | 94,5 |
| CN | 89,1 |
| NZ | 117,1 |
| US | 105,8 |
| UY | 88,5 |
| ZA | 90,9 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 10 00 | TR | 192,2 |
| ZZ | 192,2 |
| 0809 20 95 | TR | 343,5 |
| US | 354,9 |
| ZZ | 349,2 |
| 0809 30 | CL | 244,7 |
| ZZ | 244,7 |
| 0809 40 05 | IL | 162,8 |
| ZZ | 162,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

76,3

ZZ

49,2

0707 00 05

JO

156,8

MK

11,6

TR

47,5

ZZ

72,0

0709 90 70

TR

99,1

ZZ

99,1

0805 50 10

AR

94,2

IL

116,0

US

72,2

ZA

107,5

ZZ

97,5

0808 10 80

AR

80,8

BR

91,3

CL

94,5

CN

89,1

NZ

117,1

US

105,8

UY

88,5

ZA

90,9

ZZ

94,8

0809 10 00

TR

192,2

ZZ

192,2

0809 20 95

TR

343,5

US

354,9

ZZ

349,2

0809 30

CL

244,7

ZZ

244,7

0809 40 05

IL

162,8

ZZ

162,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

DIREKTIVE

| 2.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/9

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/69/ES

z dne 1. julija 2008

o spremembi direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve klofentezina, dikambe, difenokonazola, diflubenzurona, imazakvina, lenacila, oksadiazona, piklorama in piriproksifena kot aktivnih snovi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje aktivne snovi, uvrščene v Prilogo k tej direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje aktivne snovi, uvrščene v Prilogo k tej direktivi.

| (2) | Z Uredbo (ES) št. 1095/2007 je bil v Uredbo (ES) št. 1490/2002 vključen nov člen 11b, da se aktivnim snovem, za katere obstajajo jasni znaki, da se lahko pričakuje, da nimajo nikakršnega škodljivega vpliva na zdravje ljudi ali živali ali na podtalnico ali nikakršnega nesprejemljivega vpliva na okolje, omogoči vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ne da bi se zahtevalo natančno znanstveno mnenje Evropske agencije za varnost hrane (EFSA). |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (ES) št. 1095/2007 je bil v Uredbo (ES) št. 1490/2002 vključen nov člen 11b, da se aktivnim snovem, za katere obstajajo jasni znaki, da se lahko pričakuje, da nimajo nikakršnega škodljivega vpliva na zdravje ljudi ali živali ali na podtalnico ali nikakršnega nesprejemljivega vpliva na okolje, omogoči vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ne da bi se zahtevalo natančno znanstveno mnenje Evropske agencije za varnost hrane (EFSA).

| (3) | Komisija je za aktivne snovi iz Priloge k tej direktivi, v skladu s členom 11a Uredbe (ES) št. 1490/2002 proučila učinke na zdravje ljudi, živali, podtalnico in okolje za vrsto uporab, ki so jih predlagali prijavitelji, in sklenila, da zadevne aktivne snovi izpolnjujejo zahteve iz člena 11b Uredbe (ES) št. 1490/2002. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je za aktivne snovi iz Priloge k tej direktivi, v skladu s členom 11a Uredbe (ES) št. 1490/2002 proučila učinke na zdravje ljudi, živali, podtalnico in okolje za vrsto uporab, ki so jih predlagali prijavitelji, in sklenila, da zadevne aktivne snovi izpolnjujejo zahteve iz člena 11b Uredbe (ES) št. 1490/2002.

| (4) | Komisija je Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali za aktivne snovi iz Priloge k tej direktivi, v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 1490/2002 v pregled predložila osnutke poročil o pregledu. Ta poročila so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 14. marca 2008 v obliki poročila Komisije o pregledu. Komisija mora v skladu s členom 12a Uredbe (ES) št. 1490/2002 od EFSA zahtevati, da predloži svoje mnenje o osnutkih poročil o pregledu najpozneje do 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali za aktivne snovi iz Priloge k tej direktivi, v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 1490/2002 v pregled predložila osnutke poročil o pregledu. Ta poročila so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 14. marca 2008 v obliki poročila Komisije o pregledu. Komisija mora v skladu s členom 12a Uredbe (ES) št. 1490/2002 od EFSA zahtevati, da predloži svoje mnenje o osnutkih poročil o pregledu najpozneje do 31. decembra 2010.

| (5) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo aktivne snovi iz Priloge k tej direktivi, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno aktivne snovi iz Priloge k tej direktivi vključiti v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(5)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo aktivne snovi iz Priloge k tej direktivi, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno aktivne snovi iz Priloge k tej direktivi vključiti v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (6) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve. |
| --- | --- |

(6)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve.

| (7) | Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo aktivne snovi iz Priloge, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo aktivne snovi iz Priloge, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS.

| (8) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (4), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar pa ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I. |
| --- | --- |

(8)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (4), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar pa ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I.

| (9) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 2009. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. julija 2009.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

1.   Države članice v skladu z Direktivo 91/414/EGS do 30. junija 2009 po potrebi spremenijo ali prekličejo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo aktivne snovi iz Priloge, kot aktivne snovi.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so pogoji iz Priloge I k navedeni direktivi v zvezi z aktivnimi snovmi iz Priloge, z izjemo tistih iz dela B besedila o navedeni aktivni snovi, izpolnjeni in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi v skladu s pogoji iz člena 13 navedene direktive.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje eno od aktivnih snovi, uvrščenih v Prilogo, kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS najpozneje do 31. decembra 2008, v skladu z enotnimi načeli iz Priloge VI k Direktivi 91/414/EGS na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni direktivi, in ob upoštevanju dela B besedila o aktivnih snoveh, uvrščenih v Prilogo, iz Priloge I k navedeni direktivi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 4(1)(b), (c), (d) in (e) Direktive 91/414/EGS.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje aktivne snovi iz Priloge kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2013 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje aktivne snovi iz Priloge kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2013 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo ali

| (b) | če sredstvo vsebuje eno od aktivnih snovi iz Priloge kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2013 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje eno od aktivnih snovi iz Priloge kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2013 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati 1. januarja 2009.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 1. julija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2008/45/ES (UL L 94, 5.4.2008, str. 21).

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1044/2003 (UL L 151, 19.6.2003, str. 32).

2

(3)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1095/2007 (UL L 246, 21.9.2007, str. 19).

3

(4)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 416/2008 (UL L 125, 9.5.2008, str. 25).

4

---

PRILOGA

Na koncu razpredelnice v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se doda naslednje besedilo:

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Začetek veljavnosti | Potek veljavnosti | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „177 | Klofentezin
  Št. CAS 74115-24-5
  Št. CIPAC 418 | 3,6-bis(2-chlorophenyl)-1,2,4,5-tetrazine | ≥ 980 g/kg (suhe snovi) | 1. januar 2009 | 31. december 2018 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot akaricid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za klofentezin ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| 178 | Dikamba
  Št. CAS 1918-00-9
  Št. CIPAC 85 | 3,6-dichloro-2-methoxybenzoic acid | ≥ 850 g/kg | 1. januar 2009 | 31. december 2018 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot herbicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za dikambo ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| 179 | Difenokonazol
  Št. CAS 119446-68-3
  Št. CIPAC 687 | 3-chloro-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-methyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmethyl)-1,3-dioxolan-2-yl]phenyl 4-chlorophenyl ether | ≥ 940 g/kg | 1. januar 2009 | 31. december 2018 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za difenokonazol ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  — | zaščito vodnih organizmov. |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Začetek veljavnosti

Potek veljavnosti

Posebne določbe

„177

Klofentezin

Št. CAS 74115-24-5

Št. CIPAC 418

3,6-bis(2-chlorophenyl)-1,2,4,5-tetrazine

≥ 980 g/kg (suhe snovi)

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot akaricid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za klofentezin ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

178

Dikamba

Št. CAS 1918-00-9

Št. CIPAC 85

3,6-dichloro-2-methoxybenzoic acid

≥ 850 g/kg

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za dikambo ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

179

Difenokonazol

Št. CAS 119446-68-3

Št. CIPAC 687

3-chloro-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-methyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmethyl)-1,3-dioxolan-2-yl]phenyl 4-chlorophenyl ether

≥ 940 g/kg

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za difenokonazol ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

—

zaščito vodnih organizmov.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

180

Diflubenzuron

Št. CAS 35367-38-5

Št. CIPAC 339

1-(4-chlorophenyl)-3-(2,6-difluorobenzoyl) urea

≥ 950 g/kg nečistote: največ 0,03 g/kg 4-kloroanilina

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot insekticid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za diflubenzurona ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

| — | zaščito vodnih organizmov, |
| --- | --- |

—

zaščito vodnih organizmov,

| — | zaščito kopenskih organizmov, |
| --- | --- |

—

zaščito kopenskih organizmov,

| — | zaščito neciljnih členonožcev, vključno s čebelami. |
| --- | --- |

—

zaščito neciljnih členonožcev, vključno s čebelami.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

181

Imazakvin

Št. CAS 81335-37-7

Št. CIPAC 699

2-[(RS)-4-isopropyl-4-methyl-5-oxo-2-imidazolin-2-yl]quinoline-3-carboxylic acid

≥ 960 g/kg (racemna zmes)

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot rastni regulator.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za imazakvin ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

182

Lenacil

Št. CAS 2164-08-1

Št. CIPAC 163

3-cyclohexyl-1,5,6,7-tetrahydrocyclopentapyrimidine-2,4(3H)-dione

≥ 975 g/kg

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za lenacil ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

183

Oksadiazon

Št. CAS 19666-30-9

Št. CIPAC N°213

5-tert-butyl-3-(2,4-dichloro-5-isopropoxyphenyl)-1,3,4-oxadiazol-2(3H)-one

≥ 940 g/kg

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za oksadiazon ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

184

Pikloram

Št. CAS 1918-02-1

Št. CIPAC 174

4-amino-3,5,6-trichloropyridine-2-carboxylic acid

≥ 920 g/kg

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za pikloram ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

185

Piriproksifen

Št. CAS 95737-68-1

Št. CIPAC 715

4-phenoxyphenyl (RS)-2-(2-pyridyloxy)propyl ether

≥ 970 g/kg

1. januar 2009

31. december 2018

DEL A

Registrira se lahko samo kot insekticid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za piriproksifen ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je pripravil Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

| — | zaščito neciljnih členonožcev, vključno s čebelami. |
| --- | --- |

—

zaščito neciljnih členonožcev, vključno s čebelami.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.“

1

---

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

| 2.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/15

---

ODLOČBA ŠT. 626/2008/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. junija 2008

o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kot je Svet potrdil v svojih sklepih z dne 3. decembra 2004, je učinkovita in skladna uporaba radijskega spektra bistvena za razvoj elektronskih komunikacijskih storitev in prispeva k spodbujanju rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja; omogočiti je treba lažji dostop do spektra, da bi ob upoštevanju ciljev, ki so v splošnem interesu, izboljšali učinkovitost in spodbudili inovacije ter zagotovili večjo prožnost za uporabnike ter večjo izbiro za potrošnike. |
| --- | --- |

(1)

Kot je Svet potrdil v svojih sklepih z dne 3. decembra 2004, je učinkovita in skladna uporaba radijskega spektra bistvena za razvoj elektronskih komunikacijskih storitev in prispeva k spodbujanju rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja; omogočiti je treba lažji dostop do spektra, da bi ob upoštevanju ciljev, ki so v splošnem interesu, izboljšali učinkovitost in spodbudili inovacije ter zagotovili večjo prožnost za uporabnike ter večjo izbiro za potrošnike.

| (2) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 14. februarja 2007 z naslovom „K evropski politiki o radijskem spektru“ (3) poudaril pomen komunikacij za podeželska in manj razvita območja, za katera bi lahko razširjanje širokopasovne tehnologije, mobilnih komunikacij na nižjih frekvencah in novih brezžičnih tehnologij pomenilo učinkovite rešitve, ki bi v vseh 27 državah članicah zagotovile celovito pokritost in s tem omogočile trajnostni razvoj vseh področij. Evropski parlament je tudi ugotovil, da se ureditve držav članic za dodeljevanje in izkoriščanje spektra zelo razlikujejo in da te razlike pomenijo resno oviro za dosego dobro delujočega notranjega trga. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 14. februarja 2007 z naslovom „K evropski politiki o radijskem spektru“ (3) poudaril pomen komunikacij za podeželska in manj razvita območja, za katera bi lahko razširjanje širokopasovne tehnologije, mobilnih komunikacij na nižjih frekvencah in novih brezžičnih tehnologij pomenilo učinkovite rešitve, ki bi v vseh 27 državah članicah zagotovile celovito pokritost in s tem omogočile trajnostni razvoj vseh področij. Evropski parlament je tudi ugotovil, da se ureditve držav članic za dodeljevanje in izkoriščanje spektra zelo razlikujejo in da te razlike pomenijo resno oviro za dosego dobro delujočega notranjega trga.

| (3) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 26. aprila 2007 o evropski vesoljski politiki določila cilj olajšati uvedbo inovativnih satelitskih komunikacijskih storitev, zlasti z združevanjem povpraševanja na odročnih in podeželskih območjih, ob poudarjanju potrebe po vseevropskem licenciranju satelitskih storitev in spektra. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 26. aprila 2007 o evropski vesoljski politiki določila cilj olajšati uvedbo inovativnih satelitskih komunikacijskih storitev, zlasti z združevanjem povpraševanja na odročnih in podeželskih območjih, ob poudarjanju potrebe po vseevropskem licenciranju satelitskih storitev in spektra.

| (4) | Cilji Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (4) so spodbujanje učinkovite uporabe in zagotavljanje uspešnega upravljanja radijskih frekvenc in virov oštevilčenja, odpravljanje preostalih ovir za zagotavljanje ustreznih omrežij in storitev, zagotavljanje, da ni diskriminacije, ter spodbujanje vzpostavljanja in razvoja vseevropskih omrežij ter medobratovalnosti vseevropskih storitev. |
| --- | --- |

(4)

Cilji Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (4) so spodbujanje učinkovite uporabe in zagotavljanje uspešnega upravljanja radijskih frekvenc in virov oštevilčenja, odpravljanje preostalih ovir za zagotavljanje ustreznih omrežij in storitev, zagotavljanje, da ni diskriminacije, ter spodbujanje vzpostavljanja in razvoja vseevropskih omrežij ter medobratovalnosti vseevropskih storitev.

| (5) | Uvedba novih sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS), bi prispevala k razvoju notranjega trga in okrepila konkurenco s povečanjem razpoložljivosti vseevropskih storitev in povezljivosti med koncema ter spodbudila učinkovite naložbe. MSS so inovativna alternativna platforma za različne vrste vseevropskih telekomunikacijskih storitev in storitev radiodifuzije/oddajanja več uporabnikom (broadcasting/multicasting), kot so hitri dostop do interneta/intraneta, mobilne večpredstavnostne (multimedijske) storitve ter civilna zaščita in pomoč ob nesrečah, ne glede na lokacijo končnih uporabnikov. MSS bi lahko izboljšale zlasti pokrivanje podeželskih območij Skupnosti in tako v geografskem smislu premostile digitalni razkorak, krepile kulturno raznolikost in pluralnost medijev, hkrati pa prispevale h konkurenčnosti evropskih panog informacijske in komunikacijske tehnologije v skladu s cilji prenovljene lizbonske strategije. Direktiva 89/552/EGS Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (5) bi se morala po potrebi uporabljati za avdiovizualne medijske storitve, ki se prenašajo prek MSS. |
| --- | --- |

(5)

Uvedba novih sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS), bi prispevala k razvoju notranjega trga in okrepila konkurenco s povečanjem razpoložljivosti vseevropskih storitev in povezljivosti med koncema ter spodbudila učinkovite naložbe. MSS so inovativna alternativna platforma za različne vrste vseevropskih telekomunikacijskih storitev in storitev radiodifuzije/oddajanja več uporabnikom (broadcasting/multicasting), kot so hitri dostop do interneta/intraneta, mobilne večpredstavnostne (multimedijske) storitve ter civilna zaščita in pomoč ob nesrečah, ne glede na lokacijo končnih uporabnikov. MSS bi lahko izboljšale zlasti pokrivanje podeželskih območij Skupnosti in tako v geografskem smislu premostile digitalni razkorak, krepile kulturno raznolikost in pluralnost medijev, hkrati pa prispevale h konkurenčnosti evropskih panog informacijske in komunikacijske tehnologije v skladu s cilji prenovljene lizbonske strategije. Direktiva 89/552/EGS Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (5) bi se morala po potrebi uporabljati za avdiovizualne medijske storitve, ki se prenašajo prek MSS.

| (6) | Satelitske komunikacije po svoji naravi segajo prek nacionalnih meja in zato zanje poleg nacionalnih veljajo tudi mednarodni ali regionalni predpisi. Vseevropske satelitske storitve so pomemben element notranjega trga in bi lahko bistveno prispevale k doseganju ciljev Evropske unije, kot je širitev geografske širokopasovne pokritosti v skladu s pobudo i2010 (6). V naslednjih letih se bodo pojavile nove aplikacije mobilnih satelitskih sistemov. |
| --- | --- |

(6)

Satelitske komunikacije po svoji naravi segajo prek nacionalnih meja in zato zanje poleg nacionalnih veljajo tudi mednarodni ali regionalni predpisi. Vseevropske satelitske storitve so pomemben element notranjega trga in bi lahko bistveno prispevale k doseganju ciljev Evropske unije, kot je širitev geografske širokopasovne pokritosti v skladu s pobudo i2010 (6). V naslednjih letih se bodo pojavile nove aplikacije mobilnih satelitskih sistemov.

| (7) | Odločba Komisije 2007/98/ES z dne 14. februarja 2007 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnih pasovih 2 GHz za uvedbo sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (7), določa, da države članice s 1. julijem 2007 dajo te frekvenčne pasove na voljo sistemom, ki zagotavljajo MSS v Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Odločba Komisije 2007/98/ES z dne 14. februarja 2007 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnih pasovih 2 GHz za uvedbo sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (7), določa, da države članice s 1. julijem 2007 dajo te frekvenčne pasove na voljo sistemom, ki zagotavljajo MSS v Skupnosti.

| (8) | Tehnično upravljanje radijskega spektra, kot ga na splošno določa Odločba št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (8), podrobno pa Odločba 2007/98/ES, ne vključuje postopkov za dodeljevanje spektra in podeljevanje pravic uporabe radijskih frekvenc. |
| --- | --- |

(8)

Tehnično upravljanje radijskega spektra, kot ga na splošno določa Odločba št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (8), podrobno pa Odločba 2007/98/ES, ne vključuje postopkov za dodeljevanje spektra in podeljevanje pravic uporabe radijskih frekvenc.

| (9) | Z izjemo, ki jo določa člen 8 Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (9), se obratovalci mobilnih satelitskih sistemov izberejo in odobrijo na nacionalni ravni v skladu s sedanjim zakonodajnim okvirom Skupnosti za elektronske komunikacije. |
| --- | --- |

(9)

Z izjemo, ki jo določa člen 8 Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (9), se obratovalci mobilnih satelitskih sistemov izberejo in odobrijo na nacionalni ravni v skladu s sedanjim zakonodajnim okvirom Skupnosti za elektronske komunikacije.

| (10) | Predpisi Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) določajo postopke za usklajevanje satelitskih radijskih frekvenc kot orodja za upravljanje škodljivega motenja, vendar se ne nanašajo na izbiro ali odobritev. |
| --- | --- |

(10)

Predpisi Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) določajo postopke za usklajevanje satelitskih radijskih frekvenc kot orodja za upravljanje škodljivega motenja, vendar se ne nanašajo na izbiro ali odobritev.

| (11) | Da bi državam članicam preprečili sprejemanje odločitev, ki lahko povzročijo drobitev notranjega trga in ogrozijo cilje iz člena 8 Direktive 2002/21/ES, bi bilo treba izbirna merila za mobilne satelitske sisteme izjemoma uskladiti tako, da se z izbirnim postopkom omogoči razpoložljivost MSS v vsej Evropski uniji. Visoke vnaprejšnje naložbe, ki jih zahteva razvoj mobilnih satelitskih sistemov, in s tem povezana velika tehnološka in finančna tveganja, zahtevajo za takšne sisteme ekonomijo obsega v obliki širokega vseevropskega geografskega pokritja, da ostanejo gospodarsko uspešni. |
| --- | --- |

(11)

Da bi državam članicam preprečili sprejemanje odločitev, ki lahko povzročijo drobitev notranjega trga in ogrozijo cilje iz člena 8 Direktive 2002/21/ES, bi bilo treba izbirna merila za mobilne satelitske sisteme izjemoma uskladiti tako, da se z izbirnim postopkom omogoči razpoložljivost MSS v vsej Evropski uniji. Visoke vnaprejšnje naložbe, ki jih zahteva razvoj mobilnih satelitskih sistemov, in s tem povezana velika tehnološka in finančna tveganja, zahtevajo za takšne sisteme ekonomijo obsega v obliki širokega vseevropskega geografskega pokritja, da ostanejo gospodarsko uspešni.

| (12) | Razen tega uspešen začetek delovanja MSS zahteva uskladitev zakonodajnega ukrepanja držav članic. Razlike v nacionalnih izbirnih postopkih lahko še vedno povzročijo drobitev notranjega trga zaradi različnega izvajanja izbirnih meril, vključno s ponderiranjem meril ali različnimi časovnimi razporedi izbirnih postopkov. To bi povzročilo obstoj pisanega mozaika uspešnih prosilcev, izbranih v nasprotju z vseevropsko naravo MSS. Izbira različnih obratovalcev mobilnih satelitskih sistemov s strani različnih držav članic bi lahko pomenila zapletene razmere škodljivega motenja ali bi lahko celo pomenila, da je izbranemu obratovalcu onemogočeno zagotavljanje vseevropske satelitske storitve, na primer, kadar so obratovalcu dodeljene različne radijske frekvence v različnih državah članicah. Zato bi bilo treba usklajevanje izbirnih meril dopolniti z uvedbo skupnega izbirnega mehanizma, ki bi zagotovil usklajen rezultat izbire za vse države članice. |
| --- | --- |

(12)

Razen tega uspešen začetek delovanja MSS zahteva uskladitev zakonodajnega ukrepanja držav članic. Razlike v nacionalnih izbirnih postopkih lahko še vedno povzročijo drobitev notranjega trga zaradi različnega izvajanja izbirnih meril, vključno s ponderiranjem meril ali različnimi časovnimi razporedi izbirnih postopkov. To bi povzročilo obstoj pisanega mozaika uspešnih prosilcev, izbranih v nasprotju z vseevropsko naravo MSS. Izbira različnih obratovalcev mobilnih satelitskih sistemov s strani različnih držav članic bi lahko pomenila zapletene razmere škodljivega motenja ali bi lahko celo pomenila, da je izbranemu obratovalcu onemogočeno zagotavljanje vseevropske satelitske storitve, na primer, kadar so obratovalcu dodeljene različne radijske frekvence v različnih državah članicah. Zato bi bilo treba usklajevanje izbirnih meril dopolniti z uvedbo skupnega izbirnega mehanizma, ki bi zagotovil usklajen rezultat izbire za vse države članice.

| (13) | Ker odobritev izbranih obratovalcev mobilnih satelitskih sistemov vključuje določitev pogojev za takšne odobritve in je zato treba upoštevati veliko raznih nacionalnih določb, ki veljajo na področju elektronskih komunikacij, bi morali vprašanja odobritev obravnavati pristojni organi držav članic. Vendar bi bilo treba za zagotovitev usklajenosti pristopov odobritev med različnimi državami članicami oblikovati določbe o sinhronizirani dodelitvi spektra in o usklajenih pogojih odobritev na ravni Skupnosti, ne glede na posebne nacionalne pogoje, ki so združljivi z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Ker odobritev izbranih obratovalcev mobilnih satelitskih sistemov vključuje določitev pogojev za takšne odobritve in je zato treba upoštevati veliko raznih nacionalnih določb, ki veljajo na področju elektronskih komunikacij, bi morali vprašanja odobritev obravnavati pristojni organi držav članic. Vendar bi bilo treba za zagotovitev usklajenosti pristopov odobritev med različnimi državami članicami oblikovati določbe o sinhronizirani dodelitvi spektra in o usklajenih pogojih odobritev na ravni Skupnosti, ne glede na posebne nacionalne pogoje, ki so združljivi z zakonodajo Skupnosti.

| (14) | MSS lahko na splošno dosežejo geografska območja, ki jih druge elektronske komunikacijske storitve ne pokrivajo dobro, zlasti podeželska območja. Usklajena izbira in odobritev novih sistemov, ki zagotavljajo MSS, ima lahko zato pomembno vlogo pri premoščanju digitalnega razkoraka z izboljšanjem dostopnosti, hitrosti in kakovosti elektronskih komunikacijskih storitev na teh območjih ter tako prispeva k socialni koheziji. Zato sta predlagano območje pokrivanja z MSS (storitveno območje) in časovni okvir za zagotavljanje MSS v vseh državah članicah pomembna dejavnika, ki bi ju bilo treba v izbirnem postopku ustrezno upoštevati. |
| --- | --- |

(14)

MSS lahko na splošno dosežejo geografska območja, ki jih druge elektronske komunikacijske storitve ne pokrivajo dobro, zlasti podeželska območja. Usklajena izbira in odobritev novih sistemov, ki zagotavljajo MSS, ima lahko zato pomembno vlogo pri premoščanju digitalnega razkoraka z izboljšanjem dostopnosti, hitrosti in kakovosti elektronskih komunikacijskih storitev na teh območjih ter tako prispeva k socialni koheziji. Zato sta predlagano območje pokrivanja z MSS (storitveno območje) in časovni okvir za zagotavljanje MSS v vseh državah članicah pomembna dejavnika, ki bi ju bilo treba v izbirnem postopku ustrezno upoštevati.

| (15) | Ob upoštevanju razmeroma dolgega časovnega obdobja in zapletenih korakov tehničnega razvoja, potrebnih za začetek delovanja MSS, bi bilo treba v okviru izbirnega postopka oceniti doseženo stopnjo napredka tehničnega in tržnega razvoja mobilnih satelitskih sistemov. |
| --- | --- |

(15)

Ob upoštevanju razmeroma dolgega časovnega obdobja in zapletenih korakov tehničnega razvoja, potrebnih za začetek delovanja MSS, bi bilo treba v okviru izbirnega postopka oceniti doseženo stopnjo napredka tehničnega in tržnega razvoja mobilnih satelitskih sistemov.

| (16) | Usklajevanje satelitskih radijskih frekvenc je pomembno za učinkovito zagotavljanje MSS v državah članicah in bi ga bilo zato treba upoštevati pri ocenjevanju verodostojnosti prosilcev in ekonomske upravičenosti predlaganih mobilnih satelitskih sistemov. |
| --- | --- |

(16)

Usklajevanje satelitskih radijskih frekvenc je pomembno za učinkovito zagotavljanje MSS v državah članicah in bi ga bilo zato treba upoštevati pri ocenjevanju verodostojnosti prosilcev in ekonomske upravičenosti predlaganih mobilnih satelitskih sistemov.

| (17) | Cilj primerjalnega izbirnega postopka bi moral biti, da se brez nepotrebnega odlašanja začnejo uporabljati mobilni satelitski sistemi v frekvenčnem pasu 2 GHz in da se pri tem upošteva pravica prosilcev do poštene in nediskriminatorne udeležbe. |
| --- | --- |

(17)

Cilj primerjalnega izbirnega postopka bi moral biti, da se brez nepotrebnega odlašanja začnejo uporabljati mobilni satelitski sistemi v frekvenčnem pasu 2 GHz in da se pri tem upošteva pravica prosilcev do poštene in nediskriminatorne udeležbe.

| (18) | Dopolnilne talne komponente so sestavni del mobilnega satelitskega sistema in se običajno uporabljajo za izboljšanje satelitskih storitev na območjih, kjer zaradi ovir, kot so zgradbe in teren, morda ni mogoče ohraniti neprekinjene vidne povezave s satelitom. V skladu z Odločbo 2007/98/ES dopolnilne talne komponente uporabljajo iste frekvenčne pasove kot MSS (1 980–2 010 MHz in 2 170–2 200 MHz). Odobritev takšnih dopolnilnih talnih komponent bo zato večinoma odvisna od pogojev, povezanih s krajevnimi razmerami. Zato bi jih bilo treba izbrati in odobriti na nacionalni ravni, v skladu s pogoji, določenimi z zakonodajo Skupnosti. To ne bi smelo posegati v posebne zahteve pristojnih nacionalnih organov, ki od izbranih prosilcev zahtevajo, da zagotovijo tehnične informacije o tem, kako bi posamezne dopolnilne talne komponente izboljšale razpoložljivost predlaganih MSS na geografskih območjih, kjer ni mogoče zagotoviti zahtevane kakovosti komunikacije z eno ali več vesoljskimi postajami, razen če so bile takšne tehnične informacije že podane v skladu z naslovom II. |
| --- | --- |

(18)

Dopolnilne talne komponente so sestavni del mobilnega satelitskega sistema in se običajno uporabljajo za izboljšanje satelitskih storitev na območjih, kjer zaradi ovir, kot so zgradbe in teren, morda ni mogoče ohraniti neprekinjene vidne povezave s satelitom. V skladu z Odločbo 2007/98/ES dopolnilne talne komponente uporabljajo iste frekvenčne pasove kot MSS (1 980–2 010 MHz in 2 170–2 200 MHz). Odobritev takšnih dopolnilnih talnih komponent bo zato večinoma odvisna od pogojev, povezanih s krajevnimi razmerami. Zato bi jih bilo treba izbrati in odobriti na nacionalni ravni, v skladu s pogoji, določenimi z zakonodajo Skupnosti. To ne bi smelo posegati v posebne zahteve pristojnih nacionalnih organov, ki od izbranih prosilcev zahtevajo, da zagotovijo tehnične informacije o tem, kako bi posamezne dopolnilne talne komponente izboljšale razpoložljivost predlaganih MSS na geografskih območjih, kjer ni mogoče zagotoviti zahtevane kakovosti komunikacije z eno ali več vesoljskimi postajami, razen če so bile takšne tehnične informacije že podane v skladu z naslovom II.

| (19) | Omejenost razpoložljivega radijskega spektra pomeni, da je treba nujno omejiti tudi število podjetij, ki jih je možno izbrati in odobriti. Če pa se na podlagi izbirnega postopka ugotovi, da ni pomanjkanja radijskega spektra, bi morali biti izbrani vsi primerni kandidati. Omejenost radijskega spektra lahko pomeni, da bi lahko združitev katerih koli dveh obratovalcev, ki zagotavljata MSS, ali prevzem enega obratovalca s strani drugega bistveno zmanjšala konkurenco, zato bi bilo treba to dejanje pregledati v skladu s konkurenčno zakonodajo. |
| --- | --- |

(19)

Omejenost razpoložljivega radijskega spektra pomeni, da je treba nujno omejiti tudi število podjetij, ki jih je možno izbrati in odobriti. Če pa se na podlagi izbirnega postopka ugotovi, da ni pomanjkanja radijskega spektra, bi morali biti izbrani vsi primerni kandidati. Omejenost radijskega spektra lahko pomeni, da bi lahko združitev katerih koli dveh obratovalcev, ki zagotavljata MSS, ali prevzem enega obratovalca s strani drugega bistveno zmanjšala konkurenco, zato bi bilo treba to dejanje pregledati v skladu s konkurenčno zakonodajo.

| (20) | Pravico do uporabe specifičnih radijskih frekvenc bi bilo treba izbranim prosilcem podeliti čim hitreje po opravljenem izboru, v skladu s členom 5(3) Direktive 2002/20/ES. |
| --- | --- |

(20)

Pravico do uporabe specifičnih radijskih frekvenc bi bilo treba izbranim prosilcem podeliti čim hitreje po opravljenem izboru, v skladu s členom 5(3) Direktive 2002/20/ES.

| (21) | Odločbe o odvzemu odobritev, podeljenih v zvezi z MSS ali dopolnilnimi talnimi komponentami, zaradi neizpolnjevanja obveznosti bi se morale izvrševati na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(21)

Odločbe o odvzemu odobritev, podeljenih v zvezi z MSS ali dopolnilnimi talnimi komponentami, zaradi neizpolnjevanja obveznosti bi se morale izvrševati na nacionalni ravni.

| (22) | Medtem ko se nadzorovanje radijskega spektra, kot ga uporabljajo izbrani in odobreni obratovalci mobilnih satelitskih sistemov, in vsi morebitni potrebni izvršilni ukrepi izvajajo na nacionalni ravni, bi morala Komisija ohraniti možnost, da opredeli načine usklajenega spremljanja in/ali izvršilnega postopka. Komisija bi morala, kjer je to potrebno, imeti pravico, da zastavlja vprašanja, kako obratovalci izvajajo zadeve, povezane z izpolnjevanjem skupnih pogojev odobritve, zlasti zahteve glede pokritosti. |
| --- | --- |

(22)

Medtem ko se nadzorovanje radijskega spektra, kot ga uporabljajo izbrani in odobreni obratovalci mobilnih satelitskih sistemov, in vsi morebitni potrebni izvršilni ukrepi izvajajo na nacionalni ravni, bi morala Komisija ohraniti možnost, da opredeli načine usklajenega spremljanja in/ali izvršilnega postopka. Komisija bi morala, kjer je to potrebno, imeti pravico, da zastavlja vprašanja, kako obratovalci izvajajo zadeve, povezane z izpolnjevanjem skupnih pogojev odobritve, zlasti zahteve glede pokritosti.

| (23) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). Odločitve o izbiri prosilcev bi morale biti sprejete v skladu z regulativnim postopkom ob upoštevanju teže, ki jo ima postopek Skupnosti pri vseh nadaljnjih nacionalnih postopkih odobritve. |
| --- | --- |

(23)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). Odločitve o izbiri prosilcev bi morale biti sprejete v skladu z regulativnim postopkom ob upoštevanju teže, ki jo ima postopek Skupnosti pri vseh nadaljnjih nacionalnih postopkih odobritve.

| (24) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila, da določi načine usklajene uporabe predpisov o izvrševanju. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te odločbe z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(24)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila, da določi načine usklajene uporabe predpisov o izvrševanju. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te odločbe z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (25) | Ker cilja te odločbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za izbiro in odobritev obratovalcev mobilnih satelitskih sistemov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(25)

Ker cilja te odločbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za izbiro in odobritev obratovalcev mobilnih satelitskih sistemov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

NASLOV I

CILJ, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Cilj in področje uporabe

1.   Namen te odločbe je olajšati razvoj konkurenčnega notranjega trga za mobilne satelitske storitve (MSS) v vsej Skupnosti in zagotavljati postopno pokritost vseh držav članic.

Ta odločba določa postopek Skupnosti za skupno izbiro obratovalcev mobilnih satelitskih sistemov, ki v skladu z Odločbo 2007/98/ES uporabljajo frekvenčni pas 2 GHz, ki zajema radijski spekter od 1 980 do 2 010 MHz za komunikacije Zemlja–vesolje in od 2 170 do 2 200 MHz za komunikacije vesolje–Zemlja. Prav tako določa določbe za usklajeno odobritev izbranih obratovalcev s strani držav članic za uporabo dodeljenega radijskega spektra v tem pasu za delovanje mobilnih satelitskih sistemov.

2.   Obratovalci mobilnih satelitskih sistemov se izberejo s postopkom Skupnosti, v skladu z naslovom II.

3.   Države članice odobrijo izbrane obratovalce mobilnih satelitskih sistemov v skladu z naslovom III.

4.   Države članice odobrijo obratovalce dopolnilnih talnih komponent mobilnih satelitskih sistemov v skladu z naslovom III.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te odločbe se uporabljajo opredelitve iz Direktive 2002/21/ES in Direktive 2002/20/ES.

2.   Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:

| (a) | „mobilni satelitski sistemi“ so elektronska komunikacijska omrežja in pripadajoče naprave, ki lahko zagotavljajo radiokomunikacijske storitve med mobilno zemeljsko postajo in eno ali več vesoljskimi postajami ali med mobilnimi zemeljskimi postajami prek ene ali več vesoljskih postaj ali med mobilno zemeljsko postajo in eno ali več dopolnilnimi talnimi komponentami, ki se uporabljajo na fiksnih lokacijah. Takšen sistem vključuje vsaj eno vesoljsko postajo; |
| --- | --- |

(a)

„mobilni satelitski sistemi“ so elektronska komunikacijska omrežja in pripadajoče naprave, ki lahko zagotavljajo radiokomunikacijske storitve med mobilno zemeljsko postajo in eno ali več vesoljskimi postajami ali med mobilnimi zemeljskimi postajami prek ene ali več vesoljskih postaj ali med mobilno zemeljsko postajo in eno ali več dopolnilnimi talnimi komponentami, ki se uporabljajo na fiksnih lokacijah. Takšen sistem vključuje vsaj eno vesoljsko postajo;

| (b) | „dopolnilne talne komponente“ mobilnih satelitskih sistemov so talne postaje, ki se uporabljajo na fiksnih lokacijah, da se izboljša razpoložljivost MSS na geografskih območjih, ki jih pokriva eden ali več satelitov sistema in kjer komunikacij z zahtevano kakovostjo ni mogoče zagotoviti z eno ali več vesoljskimi postajami. |
| --- | --- |

(b)

„dopolnilne talne komponente“ mobilnih satelitskih sistemov so talne postaje, ki se uporabljajo na fiksnih lokacijah, da se izboljša razpoložljivost MSS na geografskih območjih, ki jih pokriva eden ali več satelitov sistema in kjer komunikacij z zahtevano kakovostjo ni mogoče zagotoviti z eno ali več vesoljskimi postajami.

NASLOV II

IZBIRNI POSTOPEK

Člen 3

Primerjalni izbirni postopek

1.   Komisija organizira primerjalni izbirni postopek za izbiro obratovalcev mobilnih satelitskih sistemov. Pri tem Komisiji pomaga Odbor za komunikacije iz člena 10(1).

2.   Prosilcem se na pošten in nediskriminatoren način omogoči, da sodelujejo v primerjalnem izbirnem postopku, ki mora biti pregleden.

Razpis za prijave se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Dostop do dokumentov v zvezi s primerjalnim izbirnim postopkom, vključno s prijavami, se odobri v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 glede dostopa javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (11).

4.   Komisija lahko poišče nasvete in pomoč pri zunanjih strokovnjakih za analizo in/ali oceno prijav. Takšni zunanji strokovnjaki se izberejo na podlagi njihovega strokovnega znanja in izkušenj ter visoke ravni neodvisnosti in nepristranskosti.

Člen 4

Dopustnost prijav

1.   Uporabljajo se naslednje zahteve za dopustnost:

| (a) | prosilci imajo sedež v Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

prosilci imajo sedež v Skupnosti;

| (b) | v prijavah se opredeli količina zahtevanega radijskega spektra, ki pri nobenem prosilcu ne presega 15 MHz za komunikacijo Zemlja-vesolje in 15 MHz za komunikacijo vesolje-Zemlja, ter vključijo izjave in dokazi v zvezi z zahtevanim radijskim spektrom, zahtevanimi etapnimi cilji in izbirnimi merili; |
| --- | --- |

(b)

v prijavah se opredeli količina zahtevanega radijskega spektra, ki pri nobenem prosilcu ne presega 15 MHz za komunikacijo Zemlja-vesolje in 15 MHz za komunikacijo vesolje-Zemlja, ter vključijo izjave in dokazi v zvezi z zahtevanim radijskim spektrom, zahtevanimi etapnimi cilji in izbirnimi merili;

| (c) | prosilec se v prijavi obveže, da:






  (i) | bo predlagani mobilni satelitski sistem od trenutka, ko se bodo MSS začele zagotavljati, s storitvenim območjem pokrival vsaj 60 % skupne površine držav članic; |
| --- | --- | --- |

(c)

prosilec se v prijavi obveže, da:

(i)

bo predlagani mobilni satelitski sistem od trenutka, ko se bodo MSS začele zagotavljati, s storitvenim območjem pokrival vsaj 60 % skupne površine držav članic;

| (ii) | bodo MSS razpoložljive v vseh državah članicah in za vsaj 50 % prebivalstva ter na vsaj 60 % skupne površine posamezne države članice in sicer v času, ki ga določi prosilec, a v vsakem primeru najpozneje v sedmih letih od objave odločbe Komisije, sprejete v skladu s členoma 5(2) ali 6(3). |
| --- | --- |

(ii)

bodo MSS razpoložljive v vseh državah članicah in za vsaj 50 % prebivalstva ter na vsaj 60 % skupne površine posamezne države članice in sicer v času, ki ga določi prosilec, a v vsakem primeru najpozneje v sedmih letih od objave odločbe Komisije, sprejete v skladu s členoma 5(2) ali 6(3).

2.   Prijave se predložijo Komisiji. Komisija lahko od prosilcev zahteva, da v določenem roku od pet do dvajset delovnih dni predložijo dodatne informacije glede izpolnjevanja zahtev za dopustnost. Prijava velja kot nesprejemljiva, če te informacije niso predložene v navedenem roku.

3.   Komisija odloča o dopustnosti prijav. Vsaka odločitev Komisije o nedopustnosti prijav se utemelji in sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 10(2).

4.   Komisija takoj obvesti prosilce o dopustnosti njihovih prijav in objavi seznam dopustnih prosilcev.

Člen 5

Prva faza izbire

1.   V 40 dneh po objavi seznama dopustnih prosilcev Komisija oceni, ali so prosilci dokazali zahtevano raven tehničnega in tržnega razvoja svojih mobilnih satelitskih sistemov. Takšna ocena temelji na zadovoljivi izpolnitvi etapnih ciljev od ena do pet, določenih v Prilogi. V prvi fazi izbire se upoštevata verodostojnost prosilcev in ekonomska upravičenost predlaganih mobilnih satelitskih sistemov.

2.   Če skupna količina radijskega spektra, ki jo zahtevajo upravičeni prosilci, obdržani v ožjem izboru v skladu z odstavkom 1 tega člena, ne presega količine razpoložljivega radijskega spektra, opredeljenega v členu 1(1), Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 10(3) z obrazloženim sklepom odloči, da se izberejo vsi upravičeni prosilci, in opredeli ustrezne frekvence, ki jih lahko vsak izbrani prosilec uporablja v vsaki državi članici v skladu z naslovom III.

3.   Komisija takoj obvesti prosilce, ali so bile njihove prijave ovrednotene kot upravičene do druge faze izbire oziroma ali so bile izbrane v skladu z odstavkom 2. Komisija objavi seznam upravičenih oziroma izbranih prosilcev. Upravičeni prosilci, ki ne nameravajo nadaljevati izbirnega postopka, in izbrani prosilci, ki ne nameravajo uporabljati radijskih frekvenc, o tem v 30 dneh od objave pisno obvestijo Komisijo.

Člen 6

Druga faza izbire

1.   Če skupna količina frekvenc radijskega spektra, ki jih zahtevajo upravičeni prosilci, določeni v prvi fazi izbire, presega količino razpoložljivega radijskega spektra, opredeljenega v členu 1(1), Komisija izbere upravičene prosilce glede na lastno oceno o tem, v kolikšni meri predlagani mobilni satelitski sistemi upravičenih prosilcev izpolnjujejo naslednja ponderirana izbirna merila:

| (a) | zagotovljene koristi za potrošnike in konkurenčne koristi (20-odstotno ponderiranje), ki obsegajo naslednji podrejeni merili:






  (i) | število končnih uporabnikov in območje MSS, zagotovljenih ob začetku stalnega obratovanja komercialnih MSS; |
| --- | --- | --- |

(a)

zagotovljene koristi za potrošnike in konkurenčne koristi (20-odstotno ponderiranje), ki obsegajo naslednji podrejeni merili:

(i)

število končnih uporabnikov in območje MSS, zagotovljenih ob začetku stalnega obratovanja komercialnih MSS;

| (ii) | datum začetka stalnega obratovanja komercialnih MSS; |
| --- | --- |

(ii)

datum začetka stalnega obratovanja komercialnih MSS;

| (b) | spektrska učinkovitost (20-odstotno ponderiranje), ki obsega naslednji podrejeni merili:






  (i) | celoto zahtevanega spektra; |
| --- | --- | --- |

(b)

spektrska učinkovitost (20-odstotno ponderiranje), ki obsega naslednji podrejeni merili:

(i)

celoto zahtevanega spektra;

| (ii) | skupno zmogljivost pretoka podatkov; |
| --- | --- |

(ii)

skupno zmogljivost pretoka podatkov;

| (c) | vseevropska geografska pokritost (40-odstotno ponderiranje), ki obsega naslednja tri podrejena merila:






  (i) | število držav članic, v katerih ob začetku stalnega obratovanja komercialnih MSS vsaj 50 % prebivalstva živi na območju, kjer se storitve zagotavljajo; |
| --- | --- | --- |

(c)

vseevropska geografska pokritost (40-odstotno ponderiranje), ki obsega naslednja tri podrejena merila:

(i)

število držav članic, v katerih ob začetku stalnega obratovanja komercialnih MSS vsaj 50 % prebivalstva živi na območju, kjer se storitve zagotavljajo;

| (ii) | stopnjo geografske pokritosti, ki se določi kot delež skupne površine ozemlja držav članic, ki je ob začetku stalnega obratovanja komercialnih MSS znotraj storitvenega območja; |
| --- | --- |

(ii)

stopnjo geografske pokritosti, ki se določi kot delež skupne površine ozemlja držav članic, ki je ob začetku stalnega obratovanja komercialnih MSS znotraj storitvenega območja;

| (iii) | čas, ki ga določi prosilec, ko bodo MSS na voljo v vseh državah članicah in za vsaj 50 % prebivalstva ter na vsaj 60 % skupne površine posamezne države članice; |
| --- | --- |

(iii)

čas, ki ga določi prosilec, ko bodo MSS na voljo v vseh državah članicah in za vsaj 50 % prebivalstva ter na vsaj 60 % skupne površine posamezne države članice;

| (d) | doseganje ciljev javne politike (20-odstotno ponderiranje), ki niso zajeti v merilih iz točk (a), (b) in (c), v skladu z naslednjimi tremi, enakovredno ponderiranimi, podrejenimi merili:






  (i) | zagotavljanje storitev javnega interesa, ki prispevajo k varovanju zdravja ali varnosti in zaščiti vseh državljanov ali posameznih skupin državljanov; |
| --- | --- | --- |

(d)

doseganje ciljev javne politike (20-odstotno ponderiranje), ki niso zajeti v merilih iz točk (a), (b) in (c), v skladu z naslednjimi tremi, enakovredno ponderiranimi, podrejenimi merili:

(i)

zagotavljanje storitev javnega interesa, ki prispevajo k varovanju zdravja ali varnosti in zaščiti vseh državljanov ali posameznih skupin državljanov;

| (ii) | celovitost in varnost storitev; |
| --- | --- |

(ii)

celovitost in varnost storitev;

| (iii) | obseg storitev, ki so na voljo potrošnikom v podeželskih ali oddaljenih območjih. |
| --- | --- |

(iii)

obseg storitev, ki so na voljo potrošnikom v podeželskih ali oddaljenih območjih.

2.   Vse predpise za izvajanje tega člena sprejme Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 10(3). Skozi celotno drugo fazo izbire se upoštevata verodostojnost prosilcev in ekonomska upravičenost predlaganih mobilnih satelitskih sistemov.

3.   V 80 delovnih dneh po objavi seznama upravičenih prosilcev, opredeljenih v prvi fazi izbire, Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 10(3) in po potrebi na podlagi poročila skupine zunanjih strokovnjakov sprejme odločitev o izbiri prosilcev. V odločitvi opredeli izbrane prosilce, razvrščene glede na izpolnjevanje izbirnih meril, razloge, na katerih temelji odločitev, in frekvence, ki jih lahko vsak izbrani prosilec uporablja v posameznih državah članicah v skladu z naslovom III.

4.   Komisija objavi odločitve, sprejete v skladu s členoma 5(2) ali 6(3), v Uradnem listu Evropske unije v enem mesecu od njihovega sprejetja.

NASLOV III

ODOBRITEV

Člen 7

Odobritev izbranih prosilcev

1.   Države članice zagotovijo, da imajo izbrani prosilci v skladu s časovnim okvirom in območjem pokritosti, h kateremu se obvežejo, v skladu s členom 4(1)(c) ter v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo pravico uporabe določene radijske frekvence, opredeljene v odločitvi Komisije v skladu s členoma 5(2) ali 6(3), in pravico obratovanja mobilnega satelitskega sistema. O teh pravicah ustrezno obvestijo izbrane prosilce.

2.   Za pravice, ki jih zajema odstavek 1, veljajo naslednji splošni pogoji:

| (a) | izbrani prosilci uporabijo dodeljeni radijski spekter za zagotavljanje MSS; |
| --- | --- |

(a)

izbrani prosilci uporabijo dodeljeni radijski spekter za zagotavljanje MSS;

| (b) | izbrani prosilci izpolnijo etapne cilje od 6 do 9 iz Priloge v 24 mesecih po odločitvi o izbiri v skladu s členoma 5(2) ali 6(3); |
| --- | --- |

(b)

izbrani prosilci izpolnijo etapne cilje od 6 do 9 iz Priloge v 24 mesecih po odločitvi o izbiri v skladu s členoma 5(2) ali 6(3);

| (c) | izbrani prosilci spoštujejo vse obveze, ki so jih navedli v svojih vlogah ali med primerjalnim izbirnim postopkom, ne glede na to, ali skupen obseg radijskih frekvenc, ki jih zahtevajo, presega razpoložljivo količino; |
| --- | --- |

(c)

izbrani prosilci spoštujejo vse obveze, ki so jih navedli v svojih vlogah ali med primerjalnim izbirnim postopkom, ne glede na to, ali skupen obseg radijskih frekvenc, ki jih zahtevajo, presega razpoložljivo količino;

| (d) | izbrani prosilci pristojnim organom vseh držav članic predložijo letno poročilo, ki podrobno navaja stanje razvoja njihovega predlaganega mobilnega satelitskega sistema; |
| --- | --- |

(d)

izbrani prosilci pristojnim organom vseh držav članic predložijo letno poročilo, ki podrobno navaja stanje razvoja njihovega predlaganega mobilnega satelitskega sistema;

| (e) | vse potrebne pravice uporabe in odobritve se podelijo za obdobje 18 let od datuma odločitve o izbiri v skladu s členoma 5(2) ali 6(3). |
| --- | --- |

(e)

vse potrebne pravice uporabe in odobritve se podelijo za obdobje 18 let od datuma odločitve o izbiri v skladu s členoma 5(2) ali 6(3).

3.   Države članice lahko v skladu z Odločbo 2007/98/ES podeljujejo pravice uporabe spektra, opredeljenega v členu 1(1), ko in če te pravice ne posegajo na storitveno območje, ki ga pokrivajo izbrani prosilci na podlagi te odločbe.

4.   Države članice lahko v skladu z zakonodajo Skupnosti, vključno z Direktivo 2002/20/ES, določijo objektivno utemeljene, nediskriminatorne, sorazmerne in pregledne obveznosti, da se zagotovi komunikacija med intervencijskimi službami in javnimi organi ob večjih nesrečah.

Člen 8

Dopolnilne talne komponente

1.   Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti zagotovijo, da njihovi pristojni organi na zahtevo podelijo prosilcem, ki so izbrani v skladu z naslovom II in jim je izdana odobritev, da lahko uporabljajo spekter v skladu s členom 7, vsako odobritev, ki je potrebna za zagotavljanje dopolnilnih talnih komponent mobilnih satelitskih sistemov na svojih ozemljih.

2.   Države članice ne izberejo ali odobrijo obratovalcev dopolnilnih talnih komponent mobilnih satelitskih sistemov, preden je izbirni postopek iz naslova II dokončan z odločitvijo Komisije, sprejeto v skladu s členoma 5(2) ali 6(3). To ne posega v uporabo frekvenčnega pasu 2 GHz v sistemih, ki ne zagotavljajo MSS v skladu z Odločbo 2007/98/ES.

3.   Za vse nacionalne odobritve, ki so izdane za delovanje dopolnilnih talnih komponent mobilnih satelitskih sistemov v frekvenčnem pasu 2 GHz, veljajo naslednji splošni pogoji:

| (a) | obratovalci uporabijo dodeljeni radijski spekter za zagotavljanje dopolnilnih talnih komponent mobilnih satelitskih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

obratovalci uporabijo dodeljeni radijski spekter za zagotavljanje dopolnilnih talnih komponent mobilnih satelitskih sistemov;

| (b) | dopolnilne talne komponente so sestavni del mobilnega satelitskega sistema in jih nadzoruje mehanizem za upravljanje satelitskih virov in omrežja; uporabljajo isto smer prenosa in iste dele frekvenčnih pasov kot z njimi povezane satelitske komponente ter ne povečujejo zahtev z njimi povezanega mobilnega satelitskega sistema glede spektra; |
| --- | --- |

(b)

dopolnilne talne komponente so sestavni del mobilnega satelitskega sistema in jih nadzoruje mehanizem za upravljanje satelitskih virov in omrežja; uporabljajo isto smer prenosa in iste dele frekvenčnih pasov kot z njimi povezane satelitske komponente ter ne povečujejo zahtev z njimi povezanega mobilnega satelitskega sistema glede spektra;

| (c) | samostojno delovanje dopolnilnih talnih komponent v primeru okvare satelitske komponente z njimi povezanega mobilnega satelitskega sistema ne sme presegati 18 mesecev; |
| --- | --- |

(c)

samostojno delovanje dopolnilnih talnih komponent v primeru okvare satelitske komponente z njimi povezanega mobilnega satelitskega sistema ne sme presegati 18 mesecev;

| (d) | pravice uporabe in odobritve se podelijo za obdobje, ki se konča najpozneje na dan poteka odobritve z njimi povezanega mobilnega satelitskega sistema. |
| --- | --- |

(d)

pravice uporabe in odobritve se podelijo za obdobje, ki se konča najpozneje na dan poteka odobritve z njimi povezanega mobilnega satelitskega sistema.

Člen 9

Spremljanje in izvrševanje

1.   Izbrani obratovalci so odgovorni za izpolnjevanje vseh pogojev, povezanih z njihovo odobritvijo, in za plačilo vseh veljavnih pristojbin, povezanih z odobritvijo in/ali uporabo, kot zahteva zakonodaja držav članic.

2.   Države članice zagotovijo, da so predpisi o izvrševanju, vključno s predpisi o kaznih, ki veljajo v primeru kršitev splošnih pogojev iz člena 7(2), v skladu z zakonodajo Skupnosti, zlasti s členom 10 Direktive 2002/20/ES. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Države članice zagotovijo spremljanje izpolnjevanja teh splošnih pogojev in ustrezno ukrepajo v primerih neizpolnjevanja. Države članice vsako leto obvestijo Komisijo o rezultatih tega spremljanja, in sicer v primerih neizpolnjevanja katerega koli splošnega pogoja in sprejetja izvršilnih ukrepov.

Komisija lahko ob pomoči Odbora za komunikacije iz člena 10(1) pregleda katero koli domnevno kršitev splošnih pogojev. Kadar država članica obvesti Komisijo o posamezni kršitvi, Komisija pregleda domnevno kršitev ob pomoči Odbora za komunikacije.

3.   Ukrepi, ki opredeljujejo vse primerne načine za usklajeno uporabo predpisov o izvrševanju iz odstavka 2, vključno s predpisi za usklajeno prekinitev ali odvzem odobritve zaradi kršitev splošnih pogojev iz člena 7(2), ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te odločbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 10(4).

NASLOV IV

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 10

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za komunikacije, ustanovljen s členom 22 Direktive 2002/21/ES.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in (5)(b) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Roki iz člena 5a(3)(c), (4)(b) in (4)(e) Sklepa 1999/468/ES so en mesec.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 12

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. junija 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednica

M. KUCLER DOLINAR

---

(1)  UL C 44, 16.2.2008, str. 50.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 23. junija 2008.

2

(3)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 364.

3

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 717/2007 (UL L 171, 29.6.2007, str. 32).

4

(5)  UL L 298, 17.10.1989, str. 23. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/65/ES (UL L 332, 18.12.2007, str. 27).

5

(6)  Sporočilo Komisije z dne 1. junija 2005 z naslovom „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“.

6

(7)  UL L 43, 15.2.2007, str. 32.

7

(8)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

8

(9)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

9

(10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

10

(11)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

11

---

PRILOGA

ETAPNI CILJI

1.   Predložitev zahteve Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) za usklajevanje

Prosilec predloži jasne dokaze, da je organ, odgovoren za prijavo mobilnega satelitskega sistema za zagotavljanje komercialnih MSS na ozemlju držav članic pri ITU, podal ustrezne podatke iz Priloge 4 k Pravilniku o radiokomunikacijah ITU.

2.   Proizvodnja satelitov

Prosilec predloži jasne dokaze o zavezujočem sporazumu o proizvodnji satelitov, potrebnih za zagotavljanje komercialnih MSS na ozemlju držav članic. V dokumentu morajo biti opredeljeni etapni cilji gradnje, ki vodijo k dokončni izdelavi satelitov, potrebnih za zagotavljanje komercialnih MSS. Dokument podpišeta prosilec in podjetje za proizvodnjo satelitov.

3.   Sporazum o izstrelitvi satelita

Prosilec predloži jasne dokaze o zavezujočem sporazumu o izstrelitvi minimalnega števila satelitov, potrebnega za neprekinjeno zagotavljanje komercialnih MSS na ozemlju držav članic. V dokumentu so navedeni datumi izstrelitev in z njimi povezane storitve ter pogodbeni pogoji glede odškodnin. Dokument podpišeta obratovalec mobilnega satelitskega sistema in podjetje, ki opravlja izstrelitve satelitov.

4.   Prehodne zemeljske postaje („gateway“)

Prosilec predloži jasne dokaze o zavezujočem sporazumu o gradnji in namestitvi prehodnih zemeljskih postaj, ki bodo zagotavljale komercialne MSS na ozemlju držav članic.

5.   Dokončanje kritičnega pregleda načrta

Kritični pregled načrta je faza v procesu izvedbe vesoljskega plovila, ko se konča faza načrtovanja in razvoja ter začne faza izdelave.

Prosilec najpozneje 80 delovnih dni po vložitvi prijave nedvoumno dokaže, da je dokončal kritični pregled načrta v skladu z etapnimi cilji gradnje, navedenimi v sporazumu o proizvodnji satelitov. Podjetje za proizvodnjo satelitov podpiše ustrezni dokument, v katerem je naveden datum zaključka kritičnega pregleda načrta.

6.   Sestavljanje satelitskih modulov

Sestavljanje modulov je faza v procesu izvedbe vesoljskega vozila, v kateri se komunikacijski modul (CM) vključi v storitveni modul (SM).

Prosilec predloži jasne dokaze, da je bil za sestavljanje SM/CM modulov opravljen operativni pregled v skladu z etapnimi cilji gradnje, navedenimi v sporazumu o proizvodnji satelitov. Zadevni dokument podpiše podjetje za proizvodnjo satelitov in v njem je naveden datum zaključka sestavljanja satelitskih modulov.

7.   Izstrelitev satelitov

Prosilec predloži jasne dokaze o uspešni izstrelitvi satelitov in njihovi umestitvi v orbito, in sicer v številu, ki se zahteva za neprekinjeno zagotavljanje komercialnih MSS na ozemlju držav članic.

8.   Usklajevanje frekvence

Prosilec predloži jasne dokaze o uspešnem usklajevanju frekvenc sistema v skladu z zadevnimi določbami Pravilnika o radiokomunikacijah ITU. Vendar sistem, ki izkazuje skladnost z etapnimi cilji od ena do vključno sedem, v tej fazi ni dolžan izkazovati uspešno zaključenega usklajevanja frekvenc s tistimi mobilnimi satelitskimi sistemi, ki niso ustrezno in razumno usklajeni z etapnimi cilji od ena do vključno sedem.

9.   Zagotavljanje MSS na ozemljih držav članic

Prosilec predloži jasne dokaze, da ob začetku storitve učinkovito zagotavlja stalne komercialne MSS na ozemlju držav članic z uporabo števila satelitov, ki ga je predhodno določil v etapnem cilju tri za pokritje geografskega območja ob začetku zagotavljanja MSS, ki ga je navedel v prijavi.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 2.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/25

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. maja 2008

o začasni prepovedi uporabe in prodaje gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija MON810) v Avstriji v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1718)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/495/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 18(1) Direktive,

po posvetovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Komisije 98/294/ES z dne 22. aprila 1998 o dajanju v promet gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija MON810) na podlagi Direktive Sveta 90/220/EGS (2) je bilo sklenjeno, da se odobri dajanje v promet navedenega proizvoda. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Komisije 98/294/ES z dne 22. aprila 1998 o dajanju v promet gensko spremenjene koruze (Zea mays L. linija MON810) na podlagi Direktive Sveta 90/220/EGS (2) je bilo sklenjeno, da se odobri dajanje v promet navedenega proizvoda.

| (2) | Francoski organi so 3. avgusta 1998 dali ustrezno soglasje. Soglasje zajema vse vrste uporabe proizvoda, tj. uvoz, predelavo v živila in krmo ter pridelavo. |
| --- | --- |

(2)

Francoski organi so 3. avgusta 1998 dali ustrezno soglasje. Soglasje zajema vse vrste uporabe proizvoda, tj. uvoz, predelavo v živila in krmo ter pridelavo.

| (3) | V skladu s členom 35(1) Direktive 2001/18/ES, ki je nadomestila Direktivo Sveta 90/220/EGS (3), veljajo za postopke v zvezi s priglasitvijo glede dajanja v promet gensko spremenjenih organizmov, ki niso bili zaključeni do 17. oktobra 2002, določbe Direktive 2001/18/ES. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 35(1) Direktive 2001/18/ES, ki je nadomestila Direktivo Sveta 90/220/EGS (3), veljajo za postopke v zvezi s priglasitvijo glede dajanja v promet gensko spremenjenih organizmov, ki niso bili zaključeni do 17. oktobra 2002, določbe Direktive 2001/18/ES.

| (4) | Dne 2. junija 1999 je Avstrija v skladu s členom 16(1) Direktive 90/220/EGS obvestila Komisijo o svoji odločitvi, da začasno prepove uporabo in prodajo koruze Zea mays L. linija MON810 za vse vrste uporabe in navedla razloge zanjo. |
| --- | --- |

(4)

Dne 2. junija 1999 je Avstrija v skladu s členom 16(1) Direktive 90/220/EGS obvestila Komisijo o svoji odločitvi, da začasno prepove uporabo in prodajo koruze Zea mays L. linija MON810 za vse vrste uporabe in navedla razloge zanjo.

| (5) | Proizvodi iz koruze Zea mays L. linija MON810 (živila in živilske sestavine iz koruzne moke, glutena, zdroba, škroba, glukoze in olja, pridobljenih iz koruze Zea mays L. linija MON810) so dovoljeni v skladu z uredbama (ES) št. 258/97 (4) in (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Za te uporabe ne velja zaščitna klavzula, ki jo je priglasila Avstrija. |
| --- | --- |

(5)

Proizvodi iz koruze Zea mays L. linija MON810 (živila in živilske sestavine iz koruzne moke, glutena, zdroba, škroba, glukoze in olja, pridobljenih iz koruze Zea mays L. linija MON810) so dovoljeni v skladu z uredbama (ES) št. 258/97 (4) in (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Za te uporabe ne velja zaščitna klavzula, ki jo je priglasila Avstrija.

| (6) | Znanstveni odbor za rastline je 24. septembra 1999 sklenil, da informacije, ki jih je predložila Avstrija, niso vsebovale novih pomembnih znanstvenih izsledkov, ki ne bi bili upoštevani že pri prvotnem vrednotenju dokumentacije in ki bi sprožili presojo prvotnega mnenja odbora o tem proizvodu. |
| --- | --- |

(6)

Znanstveni odbor za rastline je 24. septembra 1999 sklenil, da informacije, ki jih je predložila Avstrija, niso vsebovale novih pomembnih znanstvenih izsledkov, ki ne bi bili upoštevani že pri prvotnem vrednotenju dokumentacije in ki bi sprožili presojo prvotnega mnenja odbora o tem proizvodu.

| (7) | Dne 9. januarja 2004 ter 9. in 17. februarja 2004 je Avstrija Komisiji predložila dodatne informacije v podporo nacionalnim ukrepom glede koruze linije MON810. |
| --- | --- |

(7)

Dne 9. januarja 2004 ter 9. in 17. februarja 2004 je Avstrija Komisiji predložila dodatne informacije v podporo nacionalnim ukrepom glede koruze linije MON810.

| (8) | V skladu s členom 28(1) Direktive 2001/18/ES se je Komisija posvetovala z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA), ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (6), s katero je zamenjala ustrezne znanstvene odbore. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 28(1) Direktive 2001/18/ES se je Komisija posvetovala z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA), ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (6), s katero je zamenjala ustrezne znanstvene odbore.

| (9) | EFSA je 8. julija 2004 (7) sklenila, da informacije, ki jih je predložila Avstrija, niso vsebovale novih pomembnih znanstvenih izsledkov, ki bi ovrgli oceno tveganja za okolje za koruzo linije MON810, in bi tako upravičili prepoved uporabe in prodaje navedenega proizvoda v Avstriji. |
| --- | --- |

(9)

EFSA je 8. julija 2004 (7) sklenila, da informacije, ki jih je predložila Avstrija, niso vsebovale novih pomembnih znanstvenih izsledkov, ki bi ovrgli oceno tveganja za okolje za koruzo linije MON810, in bi tako upravičili prepoved uporabe in prodaje navedenega proizvoda v Avstriji.

| (10) | Ker tako ni bilo razloga za mnenje, da proizvod predstavlja tveganje za človekovo zdravje ali za okolje, je Komisija 29. novembra 2004 predložila osnutek odločbe, v kateri se je od Avstrije zahtevalo, da razveljavi začasno zaščitno klavzulo, odboru, ustanovljenemu v skladu s členom 30 Direktive 2001/18/ES, da o njem poda mnenje v skladu s postopkom iz člena 30(2) navedene direktive. |
| --- | --- |

(10)

Ker tako ni bilo razloga za mnenje, da proizvod predstavlja tveganje za človekovo zdravje ali za okolje, je Komisija 29. novembra 2004 predložila osnutek odločbe, v kateri se je od Avstrije zahtevalo, da razveljavi začasno zaščitno klavzulo, odboru, ustanovljenemu v skladu s členom 30 Direktive 2001/18/ES, da o njem poda mnenje v skladu s postopkom iz člena 30(2) navedene direktive.

| (11) | Vendar odbor ni izdal mnenja in Komisija je v skladu s členom 5(4) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8) Svetu predložila predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. |
| --- | --- |

(11)

Vendar odbor ni izdal mnenja in Komisija je v skladu s členom 5(4) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8) Svetu predložila predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo.

| (12) | Svet je 24. junija 2005 v skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES ta predlog s kvalificirano večino zavrnil. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 24. junija 2005 v skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES ta predlog s kvalificirano večino zavrnil.

| (13) | Svet je v izjavi navedel, da „še vedno obstaja nekaj negotovosti glede nacionalnih zaščitnih ukrepov na trgu z gensko spremenjeno koruzo sorte [...] MON810“ in Komisijo pozval, „naj pridobi dodatne izsledke o zadevnem GSO in dodatno oceni upravičenost ukrepa, ki ga je sprejela [Avstrija] z namenom ukinitve začasnega preventivnega ukrepa dajanja proizvoda v promet, in ali odobritev takšnega organizma še vedno izpolnjuje varnostne zahteve Direktive 2001/18/ES“. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v izjavi navedel, da „še vedno obstaja nekaj negotovosti glede nacionalnih zaščitnih ukrepov na trgu z gensko spremenjeno koruzo sorte [...] MON810“ in Komisijo pozval, „naj pridobi dodatne izsledke o zadevnem GSO in dodatno oceni upravičenost ukrepa, ki ga je sprejela [Avstrija] z namenom ukinitve začasnega preventivnega ukrepa dajanja proizvoda v promet, in ali odobritev takšnega organizma še vedno izpolnjuje varnostne zahteve Direktive 2001/18/ES“.

| (14) | Novembra 2005 se je Komisija znova posvetovala z EFSA, ali obstaja morebitni znanstveni razlog za domnevo, da lahko nadaljnje dajanje v promet koruze MON810 povzroči kakršne koli škodljive učinke na zdravje ljudi ali okolje, če se upoštevajo pogoji odobritve. Od EFSA se je zlasti zahtevalo, da glede varnosti tega GSO upošteva morebitne nove znanstvene podatke, pridobljene po predhodnem znanstvenem mnenju. |
| --- | --- |

(14)

Novembra 2005 se je Komisija znova posvetovala z EFSA, ali obstaja morebitni znanstveni razlog za domnevo, da lahko nadaljnje dajanje v promet koruze MON810 povzroči kakršne koli škodljive učinke na zdravje ljudi ali okolje, če se upoštevajo pogoji odobritve. Od EFSA se je zlasti zahtevalo, da glede varnosti tega GSO upošteva morebitne nove znanstvene podatke, pridobljene po predhodnem znanstvenem mnenju.

| (15) | V mnenju z dne 29. marca 2006 (9) je EFSA sklenila, da ni razloga za domnevo, da lahko nadaljnje dajanje v promet koruze MON810 povzroči kakršne koli škodljive učinke na zdravje ljudi in živali ter na okolje, če se upoštevajo pogoji njegove odobritve. |
| --- | --- |

(15)

V mnenju z dne 29. marca 2006 (9) je EFSA sklenila, da ni razloga za domnevo, da lahko nadaljnje dajanje v promet koruze MON810 povzroči kakršne koli škodljive učinke na zdravje ljudi in živali ter na okolje, če se upoštevajo pogoji njegove odobritve.

| (16) | Komisija je v skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES Svetu predložila predlog, v katerem se zahteva, da Avstrija razveljavi svojo zaščitno klavzulo. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES Svetu predložila predlog, v katerem se zahteva, da Avstrija razveljavi svojo zaščitno klavzulo.

| (17) | V skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES je Svet za okolje 18. decembra 2006 s kvalificirano večino predlogu nasprotoval. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES je Svet za okolje 18. decembra 2006 s kvalificirano večino predlogu nasprotoval.

| (18) | Svet se v odločbi sklicuje na oceno tveganja za okolje, kakor je navedena v Direktivi 2001/18/ES, in navaja, da „je treba v oceni tveganja za okolje bolj sistematično upoštevati različne kmetijske strukture in regionalne ekološke značilnosti v Evropski uniji“. |
| --- | --- |

(18)

Svet se v odločbi sklicuje na oceno tveganja za okolje, kakor je navedena v Direktivi 2001/18/ES, in navaja, da „je treba v oceni tveganja za okolje bolj sistematično upoštevati različne kmetijske strukture in regionalne ekološke značilnosti v Evropski uniji“.

| (19) | Da bi upoštevala Odločbo Sveta z dne 18. decembra 2006, ki se nanaša samo na okoljske vidike avstrijske zaščitne klavzule, tj. na pridelavo, je Komisija v skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES predložila spremenjeni predlog. |
| --- | --- |

(19)

Da bi upoštevala Odločbo Sveta z dne 18. decembra 2006, ki se nanaša samo na okoljske vidike avstrijske zaščitne klavzule, tj. na pridelavo, je Komisija v skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES predložila spremenjeni predlog.

| (20) | Avstrija je začela zbirati pomembne znanstvene izsledke o teh vidikih, kar po mnenju Avstrije upravičujejo začasno ohranitev zaščitne klavzule, zlasti glede na „različne kmetijske strukture in regionalne ekološke značilnosti“, kakor je navedeno v uvodni izjavi 3 zgoraj navedene odločbe Sveta. Avstrija se v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES poziva, naj Komisiji predloži vse zbrane znanstvene izsledke ter morebitno novo oceno tveganja, takoj ko bo dokončana, in o tem obvesti vse države članice. |
| --- | --- |

(20)

Avstrija je začela zbirati pomembne znanstvene izsledke o teh vidikih, kar po mnenju Avstrije upravičujejo začasno ohranitev zaščitne klavzule, zlasti glede na „različne kmetijske strukture in regionalne ekološke značilnosti“, kakor je navedeno v uvodni izjavi 3 zgoraj navedene odločbe Sveta. Avstrija se v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES poziva, naj Komisiji predloži vse zbrane znanstvene izsledke ter morebitno novo oceno tveganja, takoj ko bo dokončana, in o tem obvesti vse države članice.

| (21) | Komisija bo na podlagi izsledkov, ki jih bo predložila Avstrija, in njihove znanstvene ocene ukrepala v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES glede teh vidikov ukrepa Avstrije. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bo na podlagi izsledkov, ki jih bo predložila Avstrija, in njihove znanstvene ocene ukrepala v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES glede teh vidikov ukrepa Avstrije.

| (22) | Varnostni vidiki v zvezi z živili in krmo za koruzo Zea mays L. linije MON810, ki jih zajema odobritev v skladu z Direktivo 90/220/EGS (vključno z uvozom in predelavo), so povsod po Evropi enaki in jih je ocenila EFSA, ki je zaključila, da ta proizvod verjetno ne bo imel škodljivih učinkov na zdravje ljudi in živali. |
| --- | --- |

(22)

Varnostni vidiki v zvezi z živili in krmo za koruzo Zea mays L. linije MON810, ki jih zajema odobritev v skladu z Direktivo 90/220/EGS (vključno z uvozom in predelavo), so povsod po Evropi enaki in jih je ocenila EFSA, ki je zaključila, da ta proizvod verjetno ne bo imel škodljivih učinkov na zdravje ljudi in živali.

| (23) | Predlog Komisije zajema samo tiste vidike prepovedi Avstrije, ki se nanašajo na živila in krmo, tj. prepoved uvoza in predelave nepredelanih zrn kot surovin za nadaljnjo predelavo ali za neposredno uporabo za živila ali krmo. |
| --- | --- |

(23)

Predlog Komisije zajema samo tiste vidike prepovedi Avstrije, ki se nanašajo na živila in krmo, tj. prepoved uvoza in predelave nepredelanih zrn kot surovin za nadaljnjo predelavo ali za neposredno uporabo za živila ali krmo.

| (24) | Avstrija bi zato morala razveljaviti svoje zaščitne ukrepe vsaj za uvoz koruze Zea mays L. linije MON810 ter njeno predelavo v živila in krmo. |
| --- | --- |

(24)

Avstrija bi zato morala razveljaviti svoje zaščitne ukrepe vsaj za uvoz koruze Zea mays L. linije MON810 ter njeno predelavo v živila in krmo.

| (25) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, niso v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 30 Direktive 2001/18/ES, zato je Komisija Svetu predložila predlog glede teh ukrepov. Ker po izteku obdobja iz člena 30(2) Direktive 2001/18/EC Svet ni niti sprejel predlaganih ukrepov niti jim ni nasprotoval v skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES, mora ukrepe sprejeti Komisija – |
| --- | --- |

(25)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, niso v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 30 Direktive 2001/18/ES, zato je Komisija Svetu predložila predlog glede teh ukrepov. Ker po izteku obdobja iz člena 30(2) Direktive 2001/18/EC Svet ni niti sprejel predlaganih ukrepov niti jim ni nasprotoval v skladu s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES, mora ukrepe sprejeti Komisija –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrepi Avstrije za prepoved uvoza koruze Zea mays L. linija MON810, katere dajanje v promet je bilo odobreno z Odločbo 98/294/ES, ter njene predelave v živila in krmo v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES niso upravičeni.

Člen 2

Avstrija sprejme potrebne ukrepe za ukinitev prepovedi uvoza koruze Zea mays L. linija MON810 ter njene predelave v živila in krmo najpozneje 20 dni po njeni uradni priglasitvi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Republiko Avstrijo.

V Bruslju, 7. maja 2008

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/27/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 45).

1

(2)  UL L 131, 5.5.1998, str. 32.

2

(3)  UL L 117, 8.5.1990, str. 15.

3

(4)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 298/2008 (UL L 97, 9.4.2008, str. 64).

5

(6)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 202/2008 (UL L 60, 5.3.2008, str. 17).

6

(7)  Mnenje Znanstvenega odbora o gensko spremenjenih organizmih na zahtevo Komisije v zvezi z avstrijsko uveljavitvijo člena 23 Direktive 2001/18/ES, The EFSA Journal (2004) 78, 1–13.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

8

(9)  Mnenje Znanstvenega odbora o gensko spremenjenih organizmih na zahtevo Komisije v zvezi z gensko spremenjenimi pridelki (koruza Bt176, koruza MON810, koruza T25, oljna repica Topas 19/2 in oljna repica Ms1xRf1), ki so predmet uveljavljene zaščitne klavzule v skladu s členom 16 Direktive 90/220/EGS, The EFSA Journal (2006) 338, 1–15.

9

---

| 2.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 172/28

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 1. julija 2008

o imenovanju članov Odbora za zdravila sirote

(Besedilo velja za EGP)

(2008/496/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (1) in zlasti člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske agencije za zdravila z dne 19. decembra 2007,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je tri člane Odbora za zdravila sirote (v nadaljnjem besedilu: odbor) imenovala s Sklepom 2006/286/ES z dne 12. aprila 2006 (2) na priporočilo Evropske agencije za zdravila, in sicer za obdobje treh let, ki se je začelo 16. aprila 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je tri člane Odbora za zdravila sirote (v nadaljnjem besedilu: odbor) imenovala s Sklepom 2006/286/ES z dne 12. aprila 2006 (2) na priporočilo Evropske agencije za zdravila, in sicer za obdobje treh let, ki se je začelo 16. aprila 2006.

| (2) | Članstvo dveh članov je prenehalo decembra 2006 (prof. Gianmartino Benzi) oziroma avgusta 2007 (dr. Julia Dunne). Zato je treba v odbor imenovati dva nova člana. |
| --- | --- |

(2)

Članstvo dveh članov je prenehalo decembra 2006 (prof. Gianmartino Benzi) oziroma avgusta 2007 (dr. Julia Dunne). Zato je treba v odbor imenovati dva nova člana.

| (3) | Evropska agencija za zdravila je za imenovanje priporočila dve osebi. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za zdravila je za imenovanje priporočila dve osebi.

| (4) | Člani odbora so imenovani za obdobje treh let, ki se začne 2. julija 2008 – |
| --- | --- |

(4)

Člani odbora so imenovani za obdobje treh let, ki se začne 2. julija 2008 –

SKLENILA:

Edini člen

Na podlagi priporočila Evropske agencije za zdravila se za člana odbora za obdobje treh let, ki se začne 2. julija 2008, imenujeta:

| | dr. János BORVENDÉG |
| --- | --- |

dr. János BORVENDÉG

| | g. Bruno SEPODES. |
| --- | --- |

g. Bruno SEPODES.

V Bruslju, 1. julija 2008

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 18, 22.1.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 104, 13.4.2006, str. 54.

2

---