# Uradni list L 237/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 237 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 514. september 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 237

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 514. september 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 865/2008 z dne 27. avgusta 2008 o razširitvi opustitve dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1420/2007 na uvoz silicij-mangana s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 866/2008 z dne 3. septembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 867/2008 z dne 3. septembra 2008 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede organizacij izvajalcev v oljčnem sektorju, njihovih delovnih programov in financiranja | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 868/2008 z dne 3. septembra 2008 o obliki poročila s kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja za določanje dohodkov in analizo gospodarskega delovanja kmetijskih gospodarstev | 18 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 865/2008 z dne 27. avgusta 2008 o razširitvi opustitve dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1420/2007 na uvoz silicij-mangana s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana

1

Uredba Komisije (ES) št. 866/2008 z dne 3. septembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 867/2008 z dne 3. septembra 2008 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede organizacij izvajalcev v oljčnem sektorju, njihovih delovnih programov in financiranja

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 868/2008 z dne 3. septembra 2008 o obliki poročila s kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja za določanje dohodkov in analizo gospodarskega delovanja kmetijskih gospodarstev

18

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/711/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. marca 2008 o državni pomoči C 15/07 (ex NN 20/07) Italije glede davčnih spodbud v podporo nekaterih prestrukturiranih bank
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 869)

   (
  1
  ) | 70 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/711/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. marca 2008 o državni pomoči C 15/07 (ex NN 20/07) Italije glede davčnih spodbud v podporo nekaterih prestrukturiranih bank
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 869)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 869)

1

70

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | | 2008/712/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/13/2008 z dne 29. julija 2008 o spremembah Sklepa BiH/1/2004 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini in Sklepa BiH/3/2004 o vzpostavitvi Odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini | 90 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

2008/712/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/13/2008 z dne 29. julija 2008 o spremembah Sklepa BiH/1/2004 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini in Sklepa BiH/3/2004 o vzpostavitvi Odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

90

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 4.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 237/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 865/2008

z dne 27. avgusta 2008

o razširitvi opustitve dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1420/2007 na uvoz silicij-mangana s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 14(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1420/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz silicij-mangana (vključno s fero-silicij-manganom) („SiMn“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Kazahstana, ki se uvršča pod oznaki KN 7202 30 00 in ex 8111 00 11 (oznaka TARIC 8111001110) („zadevni izdelek“). Stopnja protidampinške dajatve za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana je 8,2 % oziroma 6,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1420/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz silicij-mangana (vključno s fero-silicij-manganom) („SiMn“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Kazahstana, ki se uvršča pod oznaki KN 7202 30 00 in ex 8111 00 11 (oznaka TARIC 8111001110) („zadevni izdelek“). Stopnja protidampinške dajatve za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana je 8,2 % oziroma 6,5 %.

| (2) | Komisija je s Sklepom 2007/789/ES (3) („Sklep“) opustila dokončno protidampinško dajatev za devetmesečno obdobje z začetkom veljavnosti od 6. decembra 2007 dalje. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je s Sklepom 2007/789/ES (3) („Sklep“) opustila dokončno protidampinško dajatev za devetmesečno obdobje z začetkom veljavnosti od 6. decembra 2007 dalje.

B.   RAZLOGI ZA PODALJŠANJE OPUSTITVE

| (3) | Člen 14(4) osnovne uredbe določa morebitno opustitev protidampinških ukrepov v interesu Skupnosti, če so se tržne razmere začasno spremenile v taki meri, da ni verjetno, da bi se zaradi take opustitve škoda ponovila, pod pogojem, da je industrija Skupnosti imela možnost, da predloži pripombe in da se te upoštevajo. Člen 14(4) določa tudi, da se opustitev lahko podaljša za nadaljnje obdobje največ enega leta, če na predlog Komisije tako odloči Svet. Člen 14(4) nadalje določa, da se zadevni protidampinški ukrepi lahko kadar koli ponovno uvedejo, če razlogi za opustitev niso več utemeljeni. |
| --- | --- |

(3)

Člen 14(4) osnovne uredbe določa morebitno opustitev protidampinških ukrepov v interesu Skupnosti, če so se tržne razmere začasno spremenile v taki meri, da ni verjetno, da bi se zaradi take opustitve škoda ponovila, pod pogojem, da je industrija Skupnosti imela možnost, da predloži pripombe in da se te upoštevajo. Člen 14(4) določa tudi, da se opustitev lahko podaljša za nadaljnje obdobje največ enega leta, če na predlog Komisije tako odloči Svet. Člen 14(4) nadalje določa, da se zadevni protidampinški ukrepi lahko kadar koli ponovno uvedejo, če razlogi za opustitev niso več utemeljeni.

| (4) | Po opustitvi dokončnih protidampinških dajatev je Komisija v skladu z uvodno izjavo 13 Sklepa še naprej spremljala razvoj trga, zlasti v zvezi s tokom uvoza in cenami SiMn. Poleg te analize uvoza so sodelujoči proizvajalci Skupnosti prejeli tudi vprašalnik o mesečnih podatkih o proizvodnji, obsegu prodaje in vrednosti na trgu Skupnosti ter donosnosti v zadnjem četrtletju leta 2007 in prvem četrtletju leta 2008. |
| --- | --- |

(4)

Po opustitvi dokončnih protidampinških dajatev je Komisija v skladu z uvodno izjavo 13 Sklepa še naprej spremljala razvoj trga, zlasti v zvezi s tokom uvoza in cenami SiMn. Poleg te analize uvoza so sodelujoči proizvajalci Skupnosti prejeli tudi vprašalnik o mesečnih podatkih o proizvodnji, obsegu prodaje in vrednosti na trgu Skupnosti ter donosnosti v zadnjem četrtletju leta 2007 in prvem četrtletju leta 2008.

| (5) | Na podlagi zbranih informacij je bilo ugotovljeno, da so tržne cene SiMn na trgu Skupnosti ostale relativno visoke in znatno višje kot v obdobju prvotne preiskave (od 1. julija 2005 do 30. junija 2006). Stalno zviševanje je bilo mogoče opaziti od tretjega četrtletja leta 2006 dalje s povprečno 622 EUR/MT ton, od povprečno 1 051 EUR/MT ton v tretjem četrtletju leta 2007 do povprečno 1 189 EUR/MT ton v prvem četrtletju leta 2008. Te trende je bilo mogoče opaziti tudi pri uvozu SiMn v Skupnost. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi zbranih informacij je bilo ugotovljeno, da so tržne cene SiMn na trgu Skupnosti ostale relativno visoke in znatno višje kot v obdobju prvotne preiskave (od 1. julija 2005 do 30. junija 2006). Stalno zviševanje je bilo mogoče opaziti od tretjega četrtletja leta 2006 dalje s povprečno 622 EUR/MT ton, od povprečno 1 051 EUR/MT ton v tretjem četrtletju leta 2007 do povprečno 1 189 EUR/MT ton v prvem četrtletju leta 2008. Te trende je bilo mogoče opaziti tudi pri uvozu SiMn v Skupnost.

| (6) | Kar zadeva uvoz, je v obdobju preiskave, povezanem z uvedbo Sklepa o opustitvi ukrepov (od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007) („OP, ki se nanaša na uvedbo Sklepa“), in v obdobju od 1. marca 2007 do 29. februarja 2008 („obdobje spremljanja“) tržni delež uvoza SiMn s poreklom iz LRK in Kazahstana narasel le za 0,2 odstotne točke na 10 % skupne potrošnje Skupnosti, v obdobju prvotne preiskave (10,4 %) pa je ostal pod njunima tržnima deležema. Poraba ES je ostala stabilna, in sicer okoli 20 % višja kot v obdobju prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(6)

Kar zadeva uvoz, je v obdobju preiskave, povezanem z uvedbo Sklepa o opustitvi ukrepov (od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007) („OP, ki se nanaša na uvedbo Sklepa“), in v obdobju od 1. marca 2007 do 29. februarja 2008 („obdobje spremljanja“) tržni delež uvoza SiMn s poreklom iz LRK in Kazahstana narasel le za 0,2 odstotne točke na 10 % skupne potrošnje Skupnosti, v obdobju prvotne preiskave (10,4 %) pa je ostal pod njunima tržnima deležema. Poraba ES je ostala stabilna, in sicer okoli 20 % višja kot v obdobju prvotne preiskave.

| (7) | Izboljšani položaj v zvezi z industrijo Skupnosti je v primerjavi z obdobjem prvotne preiskave (od 1. julija 2005 do 30. junija 2006) ostal nespremenjen. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 8 Sklepa sta v obdobju prvotne preiskave in obdobju od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 obseg prodaje in proizvodnje narasla za 15 % oziroma 19 %, donosnost industrije Skupnosti pa je v tretjem četrtletju leta 2007 dosegla 42 %. Nove pridobljene informacije so pokazale, da je prodaja industrije Skupnosti v OP, ki se nanaša na uvedbo Sklepa, in v obdobju spremljanja narasla še za dodatnih 9 %, njen tržni delež pa je narasel na 25,4 %. Zaradi trajne visoke ravni cen SiMn na trgu EU je donosnost industrije Skupnosti ostala izjemno visoka, čeprav se je v prvi četrtini leta 2008 rahlo zmanjšala na 36 %, s čimer pa še vedno znatno presega 5 % profitne marže, ugotovljene v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(7)

Izboljšani položaj v zvezi z industrijo Skupnosti je v primerjavi z obdobjem prvotne preiskave (od 1. julija 2005 do 30. junija 2006) ostal nespremenjen. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 8 Sklepa sta v obdobju prvotne preiskave in obdobju od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 obseg prodaje in proizvodnje narasla za 15 % oziroma 19 %, donosnost industrije Skupnosti pa je v tretjem četrtletju leta 2007 dosegla 42 %. Nove pridobljene informacije so pokazale, da je prodaja industrije Skupnosti v OP, ki se nanaša na uvedbo Sklepa, in v obdobju spremljanja narasla še za dodatnih 9 %, njen tržni delež pa je narasel na 25,4 %. Zaradi trajne visoke ravni cen SiMn na trgu EU je donosnost industrije Skupnosti ostala izjemno visoka, čeprav se je v prvi četrtini leta 2008 rahlo zmanjšala na 36 %, s čimer pa še vedno znatno presega 5 % profitne marže, ugotovljene v prvotni preiskavi.

| (8) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah od 157 do 163 Uredbe (ES) št. 1420/2007 in uvodni izjavi 9 Sklepa, je bilo pričakovati, da bo uvedba zadevnih ukrepov negativno, vendar omejeno, vplivala na uporabnike v obliki povečanja stroškov, ki izhajajo iz morebitne potrebe po pridobitvi novih ali drugih ponudb. Glede na začasno spremembo tržnih razmer in ker industrija Skupnosti ni utrpela nobene škode, se lahko s podaljšanjem opustitve ukrepov odpravi vsakršen negativni vpliv na uporabnika. Zato je mogoče sklepati, da je podaljšanje opustitve v skupnem interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah od 157 do 163 Uredbe (ES) št. 1420/2007 in uvodni izjavi 9 Sklepa, je bilo pričakovati, da bo uvedba zadevnih ukrepov negativno, vendar omejeno, vplivala na uporabnike v obliki povečanja stroškov, ki izhajajo iz morebitne potrebe po pridobitvi novih ali drugih ponudb. Glede na začasno spremembo tržnih razmer in ker industrija Skupnosti ni utrpela nobene škode, se lahko s podaljšanjem opustitve ukrepov odpravi vsakršen negativni vpliv na uporabnika. Zato je mogoče sklepati, da je podaljšanje opustitve v skupnem interesu Skupnosti.

C.   POSVETOVANJE Z INDUSTRIJO SKUPNOSTI

| (9) | V skladu s členom 14(4) osnovne uredbe je Komisija industrijo Skupnosti obvestila o svoji nameri, da podaljša opustitev zadevnih protidampinških ukrepov. Industrija Skupnosti je imela možnost, da predloži pripombe, in ni nasprotovala opustitvi protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 14(4) osnovne uredbe je Komisija industrijo Skupnosti obvestila o svoji nameri, da podaljša opustitev zadevnih protidampinških ukrepov. Industrija Skupnosti je imela možnost, da predloži pripombe, in ni nasprotovala opustitvi protidampinških ukrepov.

D.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (10) | Glede na zgoraj navedeno se upošteva, da so razmere na trgu zelo podobne kot takrat, ko so bili ukrepi opuščeni. Glede na začasne spremembe tržnih razmer in zlasti visoke ravni cen SiMn na trgu Skupnosti, ki je mnogo višja od škodljive ravni cen iz prvotne preiskave, se šteje, da ni verjetno, da bi se škoda, ki je povezana z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana, zaradi podaljšanja opustitve ponovila. |
| --- | --- |

(10)

Glede na zgoraj navedeno se upošteva, da so razmere na trgu zelo podobne kot takrat, ko so bili ukrepi opuščeni. Glede na začasne spremembe tržnih razmer in zlasti visoke ravni cen SiMn na trgu Skupnosti, ki je mnogo višja od škodljive ravni cen iz prvotne preiskave, se šteje, da ni verjetno, da bi se škoda, ki je povezana z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana, zaradi podaljšanja opustitve ponovila.

| (11) | V skladu z zgoraj navedenimi ugotovitvami se zato predlaga, da se opustitev protidampinških ukrepov za uvoz silicij-mangana (vključno s fero-silicij-manganom) podaljša za nadaljnje obdobje enega leta v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z zgoraj navedenimi ugotovitvami se zato predlaga, da se opustitev protidampinških ukrepov za uvoz silicij-mangana (vključno s fero-silicij-manganom) podaljša za nadaljnje obdobje enega leta v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe.

| (12) | Komisija bo še naprej spremljala razvoj uvoza in cen zadevnega izdelka. Če bi kadar koli prišlo do ponovnega povečanja obsega zadevnega izdelka iz LRK in Kazahstana po dampinških cenah, ki bi povzročil škodo industriji Skupnosti, bo Komisija ponovno uvedla protidampinško dajatev, pri čemer bo upoštevala vsebinska pravila, na katerih temelji ocena škode. Po potrebi se lahko začne vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(12)

Komisija bo še naprej spremljala razvoj uvoza in cen zadevnega izdelka. Če bi kadar koli prišlo do ponovnega povečanja obsega zadevnega izdelka iz LRK in Kazahstana po dampinških cenah, ki bi povzročil škodo industriji Skupnosti, bo Komisija ponovno uvedla protidampinško dajatev, pri čemer bo upoštevala vsebinska pravila, na katerih temelji ocena škode. Po potrebi se lahko začne vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opustitev dokončne protidampinške dajatve, uvedene s Sklepom Komisije 2007/789/ES, se podaljša do 6. septembra 2009.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. avgusta 2008

Za Svet

Predsednik

B. KOUCHNER

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 317, 5.12.2007, str. 5.

2

(3)  UL L 317, 5.12.2007, str. 79.

3

---

| 4.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 237/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 237/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 866/2008

z dne 3. septembra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. septembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. septembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 22,4 |
| ZZ | 22,4 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| TR | 152,4 |
| ZZ | 154,6 |
| 0709 90 70 | TR | 94,9 |
| ZZ | 94,9 |
| 0805 50 10 | AR | 69,9 |
| CL | 65,6 |
| UY | 72,2 |
| ZA | 75,3 |
| ZZ | 70,8 |
| 0806 10 10 | IL | 235,7 |
| TR | 116,4 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 150,5 |
| 0808 10 80 | BR | 89,0 |
| CL | 101,3 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 108,2 |
| US | 91,5 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 58,4 |
| TR | 142,2 |
| ZA | 82,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0809 30 | TR | 138,6 |
| US | 166,6 |
| XS | 61,2 |
| ZZ | 122,1 |
| 0809 40 05 | IL | 138,1 |
| MK | 53,9 |
| TR | 58,0 |
| XS | 53,4 |
| ZZ | 75,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

22,4

ZZ

22,4

0707 00 05

JO

156,8

TR

152,4

ZZ

154,6

0709 90 70

TR

94,9

ZZ

94,9

0805 50 10

AR

69,9

CL

65,6

UY

72,2

ZA

75,3

ZZ

70,8

0806 10 10

IL

235,7

TR

116,4

US

188,9

XS

61,0

ZZ

150,5

0808 10 80

BR

89,0

CL

101,3

CN

80,8

NZ

108,2

US

91,5

ZA

78,2

ZZ

91,5

0808 20 50

AR

123,5

CN

58,4

TR

142,2

ZA

82,5

ZZ

101,7

0809 30

TR

138,6

US

166,6

XS

61,2

ZZ

122,1

0809 40 05

IL

138,1

MK

53,9

TR

58,0

XS

53,4

ZZ

75,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 4.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 237/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 237/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 867/2008

z dne 3. septembra 2008

o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede organizacij izvajalcev v oljčnem sektorju, njihovih delovnih programov in financiranja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti tretjega pododstavka člena 103(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 201(1)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se s 1. julijem 2008 razveljavi Uredba Sveta (ES) št. 865/2004 z dne 29. aprila 2004 o skupni ureditvi trga za oljčno olje in namizne oljke ter o spremembi Uredbe (EGS) št. 827/68 (2). Zaradi številnih sklicevanj na posebne določbe Uredbe (ES) št. 865/2004 v Uredbi Komisije (ES) št. 2080/2005 (3), ki določa podrobna pravila za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 865/2004, ter zaradi jasnosti in racionalizacije je treba Uredbo (ES) št. 2080/2005 razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo, ki bo določala novo pravno podlago in vsebovala sklicevanja na prave temeljne določbe. Nova uredba mora vsebovati tudi nekatere spremembe, ki so potrebne glede na izkušnje, pridobljene v dveh letih izvajanja delovnih programov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 201(1)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se s 1. julijem 2008 razveljavi Uredba Sveta (ES) št. 865/2004 z dne 29. aprila 2004 o skupni ureditvi trga za oljčno olje in namizne oljke ter o spremembi Uredbe (EGS) št. 827/68 (2). Zaradi številnih sklicevanj na posebne določbe Uredbe (ES) št. 865/2004 v Uredbi Komisije (ES) št. 2080/2005 (3), ki določa podrobna pravila za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 865/2004, ter zaradi jasnosti in racionalizacije je treba Uredbo (ES) št. 2080/2005 razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo, ki bo določala novo pravno podlago in vsebovala sklicevanja na prave temeljne določbe. Nova uredba mora vsebovati tudi nekatere spremembe, ki so potrebne glede na izkušnje, pridobljene v dveh letih izvajanja delovnih programov.

| (2) | Za zagotavljanje učinkovitosti odobrenih organizacij izvajalcev se mora odobritev nanašati na različne kategorije izvajalcev, ki imajo velik vpliv v sektorju oljčnega olja ali namiznih oljk, hkrati pa mora zagotavljati, da lahko zadevne organizacije zagotovijo spoštovanje nekaterih najmanjših pogojev za dosego pomembnih gospodarskih rezultatov. |
| --- | --- |

(2)

Za zagotavljanje učinkovitosti odobrenih organizacij izvajalcev se mora odobritev nanašati na različne kategorije izvajalcev, ki imajo velik vpliv v sektorju oljčnega olja ali namiznih oljk, hkrati pa mora zagotavljati, da lahko zadevne organizacije zagotovijo spoštovanje nekaterih najmanjših pogojev za dosego pomembnih gospodarskih rezultatov.

| (3) | Da se državam članicam proizvajalkam omogoči upravno vodenje sistema odobrenih organizacij izvajalcev v oljčnem sektorju, je treba določiti postopke in skrajne roke za odobritev teh organizacij, merila za izbor njihovih programov dela kot tudi načine plačila in porazdelitve finančnih sredstev Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Da se državam članicam proizvajalkam omogoči upravno vodenje sistema odobrenih organizacij izvajalcev v oljčnem sektorju, je treba določiti postopke in skrajne roke za odobritev teh organizacij, merila za izbor njihovih programov dela kot tudi načine plačila in porazdelitve finančnih sredstev Skupnosti.

| (4) | Člen 110i(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (4), ki je uvedel skupna pravila za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in nekatere sheme podpor za kmete, določa, da lahko države članice zadržijo do 10 % oljčnega olja v okviru državne zgornje meje iz člena 41 Uredbe, z namenom, da se zagotovijo finančna sredstva Skupnosti za delovne programe, ki jih izdelajo odobrene organizacije izvajalcev na enem ali več področjih iz člena 103(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Člen 110i(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (4), ki je uvedel skupna pravila za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in nekatere sheme podpor za kmete, določa, da lahko države članice zadržijo do 10 % oljčnega olja v okviru državne zgornje meje iz člena 41 Uredbe, z namenom, da se zagotovijo finančna sredstva Skupnosti za delovne programe, ki jih izdelajo odobrene organizacije izvajalcev na enem ali več področjih iz člena 103(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (5) | V skladu s skupnimi pravili za financiranje neposrednih pomoči in de se omogoči uporaba navedenih zneskov, ki so na voljo v posamezni državi članici, letni izdatki, namenjeni za izvedbo delovnih programov, ne smejo presegati letnih zneskov, ki jih v skladu s členom 110i(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 zadrži država članica. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s skupnimi pravili za financiranje neposrednih pomoči in de se omogoči uporaba navedenih zneskov, ki so na voljo v posamezni državi članici, letni izdatki, namenjeni za izvedbo delovnih programov, ne smejo presegati letnih zneskov, ki jih v skladu s členom 110i(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003 zadrži država članica.

| (6) | Za zagotovitev splošne doslednosti pri dejavnostih odobrenih organizacij izvajalcev je treba določiti, katere vrste ukrepov so upravičene do finančnih sredstev Skupnosti in katere ne. Prav tako je treba določiti način predložitve programov in merila za njihov izbor. Zaradi povečane učinkovitosti moderne tehnologije bi bilo primerno upoštevati, da so izboljšave pri skladiščenju ali predelavi, ki imajo za posledico neposredno povečanje zmogljivosti, upravičene do nadomestila. Vendar je treba zadevnim državam članicam dovoliti, da določijo dodatne pogoje upravičenosti, da lahko ukrepe bolje prilagodijo dejanskemu stanju oljčnega sektorja v državi. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev splošne doslednosti pri dejavnostih odobrenih organizacij izvajalcev je treba določiti, katere vrste ukrepov so upravičene do finančnih sredstev Skupnosti in katere ne. Prav tako je treba določiti način predložitve programov in merila za njihov izbor. Zaradi povečane učinkovitosti moderne tehnologije bi bilo primerno upoštevati, da so izboljšave pri skladiščenju ali predelavi, ki imajo za posledico neposredno povečanje zmogljivosti, upravičene do nadomestila. Vendar je treba zadevnim državam članicam dovoliti, da določijo dodatne pogoje upravičenosti, da lahko ukrepe bolje prilagodijo dejanskemu stanju oljčnega sektorja v državi.

| (7) | Ob upoštevanju pridobljenih izkušenj je treba določiti prage financiranja Skupnosti vsaj za področja izboljšanja vpliva na okolje pri gojenju oljk in sledljivosti, certificiranja in zaščite kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk s strani državnih upravnih organov, predvsem z nadzorom kakovosti oljčnega olja, prodanega končnemu porabniku, da se zagotovi izvedba vsaj najnujnejših ukrepov na občutljivih in hkrati prednostnih področjih. Da bi se upoštevale pridobljene izkušnje, je treba prilagoditi ustrezen prag izboljševanja vpliva na okolje pri gojenju oljk na tem območju, da se odrazi razvoj na tem območju. Glede na zadevne delovne programe in da bi se olajšalo njihovo izvajanje, je primerno zagotoviti povečani odstotek skupnih stroškov. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju pridobljenih izkušenj je treba določiti prage financiranja Skupnosti vsaj za področja izboljšanja vpliva na okolje pri gojenju oljk in sledljivosti, certificiranja in zaščite kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk s strani državnih upravnih organov, predvsem z nadzorom kakovosti oljčnega olja, prodanega končnemu porabniku, da se zagotovi izvedba vsaj najnujnejših ukrepov na občutljivih in hkrati prednostnih področjih. Da bi se upoštevale pridobljene izkušnje, je treba prilagoditi ustrezen prag izboljševanja vpliva na okolje pri gojenju oljk na tem območju, da se odrazi razvoj na tem območju. Glede na zadevne delovne programe in da bi se olajšalo njihovo izvajanje, je primerno zagotoviti povečani odstotek skupnih stroškov.

| (8) | Za zagotovitev izvedbe delovnih programov v določenih rokih in skladno s členom 103(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter da se zagotovi učinkovito upravno vodenje sistema za odobrene organizacije izvajalcev v oljčnem sektorju, je treba določiti podrobna pravila za zahtevke za odobritev, izbor in odobritev delovnih programov. Države članice morajo za izbor delovnih programov preučiti tudi oceno programov, ki so jo izvedle organizacije izvajalcev v okviru te uredbe, Uredbe Komisije (ES) št. 1334/2002 z dne 23. julija 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1638/98 v zvezi s programi dela organizacij gospodarskih subjektov v oljčnem sektorju za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005 (5) in Uredbe (ES) št. 2080/2005. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev izvedbe delovnih programov v določenih rokih in skladno s členom 103(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter da se zagotovi učinkovito upravno vodenje sistema za odobrene organizacije izvajalcev v oljčnem sektorju, je treba določiti podrobna pravila za zahtevke za odobritev, izbor in odobritev delovnih programov. Države članice morajo za izbor delovnih programov preučiti tudi oceno programov, ki so jo izvedle organizacije izvajalcev v okviru te uredbe, Uredbe Komisije (ES) št. 1334/2002 z dne 23. julija 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1638/98 v zvezi s programi dela organizacij gospodarskih subjektov v oljčnem sektorju za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005 (5) in Uredbe (ES) št. 2080/2005.

| (9) | Da bi se zagotovilo dobro in popolno izvajanje odobrenih delovnih programov, bi bilo bistveno povečati znesek bančne varščine v povezavi z odobritvijo zahtevka in omogočiti njeno sprostitev šele po uspešnem zaključku celotnega delovnega programa. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se zagotovilo dobro in popolno izvajanje odobrenih delovnih programov, bi bilo bistveno povečati znesek bančne varščine v povezavi z odobritvijo zahtevka in omogočiti njeno sprostitev šele po uspešnem zaključku celotnega delovnega programa.

| (10) | Da se omogoči pravilna uporaba finančnih sredstev, na voljo v posamezni državi članici, je treba določiti letni postopek spremembe delovnih programov, ki so odobreni za naslednje leto, tako da se upošteva morebitne ustrezno utemeljene spremembe v primerjavi z začetnimi pogoji. Prav tako mora biti državam članicam omogočeno, da določijo potrebne pogoje za izvršitev spremembe delovnih programov in prerazporeditve odobrenih vsot, ne da bi prišlo do preseganja letnih zneskov, ki jih države članice proizvajalke zadržijo v skladu s členom 110i(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003. Za spremembe programov, ki jih zahtevajo organizacije izvajalcev, in da bi omogočili prožnost pri uporabi delovnih programov, bi bilo primerno skrajšati rok za vnaprejšnje obvestilo pristojnim organom. |
| --- | --- |

(10)

Da se omogoči pravilna uporaba finančnih sredstev, na voljo v posamezni državi članici, je treba določiti letni postopek spremembe delovnih programov, ki so odobreni za naslednje leto, tako da se upošteva morebitne ustrezno utemeljene spremembe v primerjavi z začetnimi pogoji. Prav tako mora biti državam članicam omogočeno, da določijo potrebne pogoje za izvršitev spremembe delovnih programov in prerazporeditve odobrenih vsot, ne da bi prišlo do preseganja letnih zneskov, ki jih države članice proizvajalke zadržijo v skladu s členom 110i(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003. Za spremembe programov, ki jih zahtevajo organizacije izvajalcev, in da bi omogočili prožnost pri uporabi delovnih programov, bi bilo primerno skrajšati rok za vnaprejšnje obvestilo pristojnim organom.

| (11) | Da se omogoči pravočasen začetek dela, lahko organizacije izvajalcev prejmejo predplačilo v višini največ 90 % upravičenih letnih izdatkov odobrenega delovnega programa, pod pogojem, da se položi varščina v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (6). Da bi poenostavili in pospešili izvajanje delovnih programov, bi bilo primerno vzpostaviti bolj uravnoteženo razdeljevanje zneskov predplačil. |
| --- | --- |

(11)

Da se omogoči pravočasen začetek dela, lahko organizacije izvajalcev prejmejo predplačilo v višini največ 90 % upravičenih letnih izdatkov odobrenega delovnega programa, pod pogojem, da se položi varščina v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (6). Da bi poenostavili in pospešili izvajanje delovnih programov, bi bilo primerno vzpostaviti bolj uravnoteženo razdeljevanje zneskov predplačil.

| (12) | Da bi se povečal splošni učinek delovnih programov, ki se izvajajo na področju spremljanja in upravnega vodenja trga v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk, je treba zagotoviti, da organizacije izvajalcev in države članice na svojih spletnih straneh objavijo rezultate zadevnih izvedenih ukrepov. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se povečal splošni učinek delovnih programov, ki se izvajajo na področju spremljanja in upravnega vodenja trga v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk, je treba zagotoviti, da organizacije izvajalcev in države članice na svojih spletnih straneh objavijo rezultate zadevnih izvedenih ukrepov.

| (13) | Zaradi pravilnega izvajanja pravil o organizacijah izvajalcev v oljčnem sektorju morajo zadevne države članice izdelati nadzorni načrt in določiti sistem sankcij za morebitne nepravilnosti. Treba je tudi določiti, da organizacije izvajalcev o rezultatih svojega dela obvestijo državne organe zadevnih držav članic in jih nato pošljejo Komisiji. Glede na skrajni rok, do katerega morajo organizacije izvajalcev vložiti zahtevke za financiranje in države članice zaključiti potrebne preglede, je treba določiti nov rok za sporočila držav članic. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi pravilnega izvajanja pravil o organizacijah izvajalcev v oljčnem sektorju morajo zadevne države članice izdelati nadzorni načrt in določiti sistem sankcij za morebitne nepravilnosti. Treba je tudi določiti, da organizacije izvajalcev o rezultatih svojega dela obvestijo državne organe zadevnih držav članic in jih nato pošljejo Komisiji. Glede na skrajni rok, do katerega morajo organizacije izvajalcev vložiti zahtevke za financiranje in države članice zaključiti potrebne preglede, je treba določiti nov rok za sporočila držav članic.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa podrobna pravila za uporabo členov 103 in 125 Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede odobritve organizacij izvajalcev, ukrepov, ki so upravičeni do financiranja s strani Skupnosti, odobritve delovnih programov in njihovega izvajanja.

Člen 2

Pogoji za odobritev organizacij izvajalcev v oljčnem sektorju

1.   Države članice odobrijo organizacije izvajalcev, ki so upravičene do finančnih sredstev Skupnosti za delovne programe iz člena 103 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   Države članice določijo pogoje za odobritev, ki vključujejo vsaj:

| (a) | organizacije proizvajalcev sestavljajo izključno proizvajalci oljk, ki niso vključeni v nobeno drugo odobreno organizacijo proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

organizacije proizvajalcev sestavljajo izključno proizvajalci oljk, ki niso vključeni v nobeno drugo odobreno organizacijo proizvajalcev;

| (b) | združenja organizacij proizvajalcev so sestavljena izključno iz odobrenih organizacij proizvajalcev, ki niso vključeni v nobeno drugo združenje odobrenih organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

združenja organizacij proizvajalcev so sestavljena izključno iz odobrenih organizacij proizvajalcev, ki niso vključeni v nobeno drugo združenje odobrenih organizacij proizvajalcev;

| (c) | ostale organizacije izvajalcev so sestavljene izključno iz izvajalcev v oljčnem sektorju, ki niso vključeni v nobeno drugo odobreno organizacijo izvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

ostale organizacije izvajalcev so sestavljene izključno iz izvajalcev v oljčnem sektorju, ki niso vključeni v nobeno drugo odobreno organizacijo izvajalcev;

| (d) | v medpanožnih organizacijah so obširno in uravnoteženo zastopane vse gospodarske dejavnosti, povezane s proizvodnjo, predelavo in trženjem oljčnega olja in/ali namiznih oljk; |
| --- | --- |

(d)

v medpanožnih organizacijah so obširno in uravnoteženo zastopane vse gospodarske dejavnosti, povezane s proizvodnjo, predelavo in trženjem oljčnega olja in/ali namiznih oljk;

| (e) | organizacija izvajalcev lahko predloži delovni program za vsaj eno izmed področij ukrepov iz točk (a), (b), (c), (d) in (e) prvega pododstavka člena 5(1); |
| --- | --- |

(e)

organizacija izvajalcev lahko predloži delovni program za vsaj eno izmed področij ukrepov iz točk (a), (b), (c), (d) in (e) prvega pododstavka člena 5(1);

| (f) | organizacija izvajalcev se zaveže, da sprejme preglede iz člena 14 te uredbe. |
| --- | --- |

(f)

organizacija izvajalcev se zaveže, da sprejme preglede iz člena 14 te uredbe.

3.   Za vrednotenje zahtevkov za odobritev, ki jih vložijo organizacije izvajalcev, države članice upoštevajo predvsem naslednje vidike:

| (a) | posebnosti oljčnega sektorja na posameznem regionalnem območju, ki ga določi država članica (v nadaljnjem besedilu „regionalno območje“); |
| --- | --- |

(a)

posebnosti oljčnega sektorja na posameznem regionalnem območju, ki ga določi država članica (v nadaljnjem besedilu „regionalno območje“);

| (b) | želje potrošnika in uravnoteženost trga; |
| --- | --- |

(b)

želje potrošnika in uravnoteženost trga;

| (c) | izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk;

| (d) | ocena učinkovitosti predloženih delovnih programov. |
| --- | --- |

(d)

ocena učinkovitosti predloženih delovnih programov.

Člen 3

Postopek odobritve organizacij izvajalcev v oljčnem sektorju

1.   Za odobritev organizacija izvajalcev v oljčnem sektorju pred iztekom datuma, ki ga določi država članica, in najpozneje 15. februarja vsakega leta vloži zahtevek za odobritev, ki dokazuje, da organizacija izpolnjuje pogoje iz člena 2(2).

Zahtevek za odobritev se sestavi v skladu z vzorcem, ki ga zagotovi pristojni organ države članice, da zagotavlja preverjanje izpolnjevanja pogojev iz člena 2(2). Vsebuje zlasti podatke, ki zagotavljajo identifikacijo vsakega člana organizacije izvajalcev.

2.   Najpozneje 1. aprila vsakega leta izvedbe odobrenega delovnega programa država članica odobri organizacijo izvajalcev, ki prejme številko odobritve.

3.   Odobritev se takoj zavrne, zadrži ali umakne, če organizacija izvajalcev ne izpolnjuje pogojev iz člena 2(2).

4.   Vendar organizacija izvajalcev ohrani pravice iz odobritve do trenutka njenega odvzema, pod pogojem, da je organizacija delovala v dobri veri glede skladnosti s pogoji iz člena 2(2).

Če do odvzema odobritve pride zaradi tega, ker organizacija izvajalcev namerno ali zaradi hude malomarnosti ni spoštovala pogojev odobritve iz člena 2(2), začne odločitev o odvzemu odobritve veljati od trenutka, ko pogoji odobritve niso bili več izpolnjeni.

5.   Odobritev se zavrne, zadrži ali odvzame, če je bila organizacija izvajalcev:

| (a) | kaznovana zaradi prekrška v zvezi s sistemi pomoči za pridelavo iz Uredbe Sveta št. 136/66/EGS (7) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005; |
| --- | --- |

(a)

kaznovana zaradi prekrška v zvezi s sistemi pomoči za pridelavo iz Uredbe Sveta št. 136/66/EGS (7) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005;

| (b) | kaznovana zaradi kršenja glede sistema financiranja dejavnosti organizacij izvajalcev iz Uredbe Sveta št. 1638/98 (8) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005. |
| --- | --- |

(b)

kaznovana zaradi kršenja glede sistema financiranja dejavnosti organizacij izvajalcev iz Uredbe Sveta št. 1638/98 (8) za tržna leta 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005.

6.   Organizacije izvajalcev, ki jih je odobrila država članica v skladu z Uredbo (ES) št. 1334/2002 in/ali so bile upravičene do financiranja delovnih programov organizacij izvajalcev v tržnih letih 2002/2003, 2003/2004 in 2004/2005, se lahko v skladu s to uredbo štejejo za odobrene, če izpolnjujejo pogoje iz člena 2(2).

Člen 4

Finančna sredstva Skupnosti

1.   Letna finančna sredstva Skupnosti za delovne programe organizacij izvajalcev se zagotovijo v okviru zadržanega zneska v skladu s členom 110i(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Države članice zagotovijo, da letni izdatki za izvajanje odobrenih delovnih programov ne presegajo zneska iz prvega pododstavka.

2.   Države članice zagotovijo, da se finančna sredstva Skupnosti v obdobju iz člena 8(1) dodelijo sorazmerno.

Člen 5

Ukrepi, ki so upravičeni do finančnih sredstev Skupnosti

1.   Ukrepi, ki so v skladu s členom 103(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 upravičeni do finančnih sredstev Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „upravičeni ukrepi“), so naslednji:

| (a) | na področju spremljanja in upravnega vodenja trga v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk:






  (i) | zbiranje podatkov o sektorju in trgu v skladu s podrobnostmi glede metode, geografske zastopanosti in natančnosti, ki jih določi pristojni državni organ; |
| --- | --- | --- |

(a)

na področju spremljanja in upravnega vodenja trga v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk:

(i)

zbiranje podatkov o sektorju in trgu v skladu s podrobnostmi glede metode, geografske zastopanosti in natančnosti, ki jih določi pristojni državni organ;

| (ii) | izdelava študij, zlasti o vsebinah, ki so povezane z drugimi dejavnostmi, predvidenimi v delovnem programu zadevne organizacije izvajalcev; |
| --- | --- |

(ii)

izdelava študij, zlasti o vsebinah, ki so povezane z drugimi dejavnostmi, predvidenimi v delovnem programu zadevne organizacije izvajalcev;

| (b) | na področju izboljšanja vpliva na okolje pri gojenju oljk:






  (i) | skupno izvajanje postopkov za vzdrževanje nasadov oljk z velikim pomenom za okolje, ki jim grozi opustitev, v skladu s pogoji, ki jih na podlagi objektivnih meril določi pristojni državni organ, zlasti glede regionalnih območij, ki so lahko upravičena, ter površine in najmanjšega možnega števila proizvajalcev v oljčnem sektorju, ki morajo biti za učinkovito delovanje vključeni v te postopke; |
| --- | --- | --- |

(b)

na področju izboljšanja vpliva na okolje pri gojenju oljk:

(i)

skupno izvajanje postopkov za vzdrževanje nasadov oljk z velikim pomenom za okolje, ki jim grozi opustitev, v skladu s pogoji, ki jih na podlagi objektivnih meril določi pristojni državni organ, zlasti glede regionalnih območij, ki so lahko upravičena, ter površine in najmanjšega možnega števila proizvajalcev v oljčnem sektorju, ki morajo biti za učinkovito delovanje vključeni v te postopke;

| (ii) | izdelava dobre kmetijske prakse pri gojenju oljk v skladu z okoljskimi merili, prilagojenimi lokalnim razmeram, razširjanje te prakse med proizvajalce oljk in spremljanje njenega izvajanja; |
| --- | --- |

(ii)

izdelava dobre kmetijske prakse pri gojenju oljk v skladu z okoljskimi merili, prilagojenimi lokalnim razmeram, razširjanje te prakse med proizvajalce oljk in spremljanje njenega izvajanja;

| (iii) | praktični prikaz drugih možnosti, ki nadomestijo kemične proizvode proti oljčni muhi; |
| --- | --- |

(iii)

praktični prikaz drugih možnosti, ki nadomestijo kemične proizvode proti oljčni muhi;

| (iv) | praktični prikaz tehnik gojenja oljk, namenjenih varstvu okolja in ohranjanju pokrajine, kot so ekološko kmetovanje, kmetovanje z nizko porabo sredstev, integrirano kmetovanje itn.; |
| --- | --- |

(iv)

praktični prikaz tehnik gojenja oljk, namenjenih varstvu okolja in ohranjanju pokrajine, kot so ekološko kmetovanje, kmetovanje z nizko porabo sredstev, integrirano kmetovanje itn.;

| (v) | vključevanje okoljskih podatkov v geografski informacijski sistem za oljčni sektor iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003; |
| --- | --- |

(v)

vključevanje okoljskih podatkov v geografski informacijski sistem za oljčni sektor iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

| (c) | na področju izboljšanja kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk:






  (i) | izboljšanje pogojev za gojenje, zlasti z nadzorovanjem oljčne muhe, obiranje, dobavo in skladiščenje oljk pred predelavo v skladu s tehničnimi zahtevami, ki jih določi pristojni državni organ; |
| --- | --- | --- |

(c)

na področju izboljšanja kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk:

(i)

izboljšanje pogojev za gojenje, zlasti z nadzorovanjem oljčne muhe, obiranje, dobavo in skladiščenje oljk pred predelavo v skladu s tehničnimi zahtevami, ki jih določi pristojni državni organ;

| (ii) | izboljšanje raznovrstnosti oljčnih nasadov na posameznih kmetijskih gospodarstvih, pod pogojem, da prispevajo k ciljem delovnih programov; |
| --- | --- |

(ii)

izboljšanje raznovrstnosti oljčnih nasadov na posameznih kmetijskih gospodarstvih, pod pogojem, da prispevajo k ciljem delovnih programov;

| (iii) | izboljšanje pogojev skladiščenja in uporabe ostankov pri proizvodnji oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(iii)

izboljšanje pogojev skladiščenja in uporabe ostankov pri proizvodnji oljčnega olja in namiznih oljk;

| (iv) | tehnična podpora predelovalni industriji oljčnega olja glede kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(iv)

tehnična podpora predelovalni industriji oljčnega olja glede kakovosti proizvodov;

| (v) | ustanavljanje in izboljšanje laboratorijev za analizo deviških oljčnih olj; |
| --- | --- |

(v)

ustanavljanje in izboljšanje laboratorijev za analizo deviških oljčnih olj;

| (vi) | izobraževanje pokuševalcev za organoleptične preglede deviških oljčnih olj; |
| --- | --- |

(vi)

izobraževanje pokuševalcev za organoleptične preglede deviških oljčnih olj;

| (d) | na področju sledljivosti, certificiranja in zaščite kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk s strani državnih upravnih organov, predvsem z nadzorom kakovosti oljčnega olja, prodanega končnemu porabniku:






  (i) | vzpostavljanje in upravljanje sistemov, ki omogočajo sledljivost proizvodov od pridelovalca oljk do pakiranja in označevanja v skladu z zahtevami, ki jih določi pristojni državni organ; |
| --- | --- | --- |

(d)

na področju sledljivosti, certificiranja in zaščite kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk s strani državnih upravnih organov, predvsem z nadzorom kakovosti oljčnega olja, prodanega končnemu porabniku:

(i)

vzpostavljanje in upravljanje sistemov, ki omogočajo sledljivost proizvodov od pridelovalca oljk do pakiranja in označevanja v skladu z zahtevami, ki jih določi pristojni državni organ;

| (ii) | vzpostavljanje in upravljanje sistemov za potrjevanje kakovosti na podlagi sistema analize tveganja in pregledov kritičnih točk v skladu s tehničnimi merili, ki jih je sprejel pristojni državni organ; |
| --- | --- |

(ii)

vzpostavljanje in upravljanje sistemov za potrjevanje kakovosti na podlagi sistema analize tveganja in pregledov kritičnih točk v skladu s tehničnimi merili, ki jih je sprejel pristojni državni organ;

| (iii) | vzpostavljanje in upravljanje sistemov za preverjanje skladnosti z normativi za potrjevanje pristnosti, kakovosti in trženja oljčnega olja in namiznih oljk, danih v promet, v skladu s tehničnimi specifikacijami, ki jih določi pristojni državni organ; |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavljanje in upravljanje sistemov za preverjanje skladnosti z normativi za potrjevanje pristnosti, kakovosti in trženja oljčnega olja in namiznih oljk, danih v promet, v skladu s tehničnimi specifikacijami, ki jih določi pristojni državni organ;

| (e) | na področju razširjanja informacij o ukrepih, ki jih izvajajo organizacije izvajalcev za izboljšanje kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk:






  (i) | razširjanje informacij o delu, ki ga organizacije izvajalcev izvajajo na področjih iz točk (a), (b), (c) in (d); |
| --- | --- | --- |

(e)

na področju razširjanja informacij o ukrepih, ki jih izvajajo organizacije izvajalcev za izboljšanje kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk:

(i)

razširjanje informacij o delu, ki ga organizacije izvajalcev izvajajo na področjih iz točk (a), (b), (c) in (d);

| (ii) | izdelava in vzdrževanje internetne strani o ukrepih, ki jih organizacije izvajalcev izvajajo na področjih iz točk (a), (b), (c) in (d). |
| --- | --- |

(ii)

izdelava in vzdrževanje internetne strani o ukrepih, ki jih organizacije izvajalcev izvajajo na področjih iz točk (a), (b), (c) in (d).

Glede ukrepov iz točke (c)(ii) prvega pododstavka države članice zagotovijo sprejem ustreznih določb za povračilo naložbe ali ostanka vrednosti, če kmetijsko gospodarstvo prekine članstvo v organizaciji izvajalcev.

2.   Države članice lahko sprejmejo dodatne pogoje za določitev upravičenih ukrepov, pod pogojem, da zaradi tega njihova predložitev ali izvedba nista neuresničljivi.

Člen 6

Porazdelitev finančnih sredstev Skupnosti

Na ravni vsake države članice se najmanj 25 % zneska finančnih sredstev Skupnosti, na voljo v skladu s členom 103 Uredbe (ES) št. 1234/2007, nameni vsakemu od področij ukrepov iz točke (b) prvega pododstavka člena 5(1); najmanj 12 % finančnih sredstev Skupnosti se nameni področju iz točke (d) prvega pododstavka člena 5(1).

Če najmanjši odstotek iz prvega pododstavka na omenjenih področjih ukrepov ni v celoti porabljen, neporabljeni zneski ne smejo biti dodeljeni drugim področjem ukrepov, ampak se vrnejo v proračun Skupnosti.

Člen 7

Dejavnosti in stroški, ki niso upravičeni do finančnih sredstev Skupnosti

1.   V skladu s členom 103 Uredbe (ES) št. 1234/2007 naslednje dejavnosti niso upravičene do finančnih sredstev Skupnosti:

| (a) | dejavnosti, upravičene do finančnih sredstev Skupnosti, ki niso predvidena v členu 103 Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, upravičene do finančnih sredstev Skupnosti, ki niso predvidena v členu 103 Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (b) | dejavnosti, ki so namenjene neposrednemu povečanju proizvodnje, skladiščnih ali predelovalnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, ki so namenjene neposrednemu povečanju proizvodnje, skladiščnih ali predelovalnih zmogljivosti;

| (c) | dejavnosti, ki so povezane z odkupom ali skladiščenjem oljčnega olja ali namiznih oljk oziroma vplivajo na njihove cene; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti, ki so povezane z odkupom ali skladiščenjem oljčnega olja ali namiznih oljk oziroma vplivajo na njihove cene;

| (d) | dejavnosti, povezane s tržno promocijo oljčnega olja ali namiznih oljk; |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti, povezane s tržno promocijo oljčnega olja ali namiznih oljk;

| (e) | dejavnosti, povezane z znanstvenim raziskovanjem; |
| --- | --- |

(e)

dejavnosti, povezane z znanstvenim raziskovanjem;

| (f) | dejavnosti, ki bi lahko izkrivile konkurenco v drugih gospodarskih dejavnostih organizacije izvajalcev. |
| --- | --- |

(f)

dejavnosti, ki bi lahko izkrivile konkurenco v drugih gospodarskih dejavnostih organizacije izvajalcev.

2.   Za zagotovitev skladnosti z odstavkom 1(a) se organizacije izvajalcev pisno zavežejo v svojem imenu in v imenu svojih članov, da se bodo za ukrepe, ki se dejansko financirajo v skladu s členom 103 Uredbe (ES) št. 1234/2007, odrekle vsakemu financiranju s strani drugih podpornih shem Skupnosti ali državnih shem.

3.   Pri izvrševanju ukrepov iz člena 5 med drugim do financiranja Skupnosti niso upravičeni stroški:

| (a) | vračil kreditov (predvsem v obliki letnih plačil), sklenjenih za ukrep, ki je bil v celoti ali delno izveden pred začetkom delovnega programa; |
| --- | --- |

(a)

vračil kreditov (predvsem v obliki letnih plačil), sklenjenih za ukrep, ki je bil v celoti ali delno izveden pred začetkom delovnega programa;

| (b) | plačil izvajalcem za nadomestilo izgube prihodka zaradi sodelovanja na srečanjih in izobraževalnih programih; |
| --- | --- |

(b)

plačil izvajalcem za nadomestilo izgube prihodka zaradi sodelovanja na srečanjih in izobraževalnih programih;

| (c) | odhodka za stroške administracije in osebja, ki jih plačujejo države članice in upravičenci pomoči iz EKJS; |
| --- | --- |

(c)

odhodka za stroške administracije in osebja, ki jih plačujejo države članice in upravičenci pomoči iz EKJS;

| (d) | za nakup nezazidanega zemljišča; |
| --- | --- |

(d)

za nakup nezazidanega zemljišča;

| (e) | za nakup rabljene opreme; |
| --- | --- |

(e)

za nakup rabljene opreme;

| (f) | odhodka, vezanega na zakupne pogodbe, vključno z davki, obrestmi in stroški zavarovanja; |
| --- | --- |

(f)

odhodka, vezanega na zakupne pogodbe, vključno z davki, obrestmi in stroški zavarovanja;

| (g) | najemnine, če ima prednost pred nakupom, in vzdrževalni stroški najetega blaga. |
| --- | --- |

(g)

najemnine, če ima prednost pred nakupom, in vzdrževalni stroški najetega blaga.

4.   Države članice lahko sprejmejo dodatne pogoje, s katerimi podrobneje opredelijo dejavnosti in stroške iz odstavkov 1 in 3, ki niso upravičeni do financiranja.

Člen 8

Delovni programi in zahtevek za odobritev

1.   Delovne programe, ki so v skladu s členom 103(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 upravičeni do finančnih sredstev Skupnosti, je treba izvesti najpozneje v obdobju treh let. Prvo obdobje se začne 1. aprila 2006. Ostala obdobja se začnejo 1. aprila na vsaka tri leta.

2.   Vsaka organizacija izvajalcev, odobrena v skladu s to uredbo, lahko pred datumom, ki ga določi država članica, in najpozneje 15. februarja vsako leto vloži zahtevek za odobritev za en sam delovni program.

Zahtevek za odobritev vsebuje naslednje podatke:

| (a) | podatke o zadevni organizaciji izvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

podatke o zadevni organizaciji izvajalcev;

| (b) | podatke o merilih za izbor iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(b)

podatke o merilih za izbor iz člena 9(1);

| (c) | opis, obrazložitev in časovni razpored vsakega predlaganega ukrepa; |
| --- | --- |

(c)

opis, obrazložitev in časovni razpored vsakega predlaganega ukrepa;

| (d) | predvidene izdatke, razdeljene po posameznih ukrepih in področjih ukrepov iz člena 5 s podrobnostmi za vsako 12-mesečno obdobje, z začetkom na datum odobritve delovnega programa, pri čemer se ločeno navedejo režijski stroški, ki ne smejo presegati 7 % skupnega zneska, in druge glavne vrste stroškov; |
| --- | --- |

(d)

predvidene izdatke, razdeljene po posameznih ukrepih in področjih ukrepov iz člena 5 s podrobnostmi za vsako 12-mesečno obdobje, z začetkom na datum odobritve delovnega programa, pri čemer se ločeno navedejo režijski stroški, ki ne smejo presegati 7 % skupnega zneska, in druge glavne vrste stroškov;

| (e) | načrt financiranja po področjih ukrepov iz člena 5 s podrobnostmi za vsako 12-mesečno obdobje, z začetkom na datum odobritve delovnega programa, pri čemer se navedejo predvsem finančna sredstva Skupnosti, za katera se vlaga zahtevek, kadar je to primerno pa tudi finančni prispevki izvajalcev in države; |
| --- | --- |

(e)

načrt financiranja po področjih ukrepov iz člena 5 s podrobnostmi za vsako 12-mesečno obdobje, z začetkom na datum odobritve delovnega programa, pri čemer se navedejo predvsem finančna sredstva Skupnosti, za katera se vlaga zahtevek, kadar je to primerno pa tudi finančni prispevki izvajalcev in države;

| (f) | opis kvantitativnih in kvalitativnih kazalcev učinkovitosti, ki omogočajo sprotno in naknadno vrednotenje programa na podlagi splošnih načel, ki jih določi država članica; |
| --- | --- |

(f)

opis kvantitativnih in kvalitativnih kazalcev učinkovitosti, ki omogočajo sprotno in naknadno vrednotenje programa na podlagi splošnih načel, ki jih določi država članica;

| (g) | dokazilo, da je bila v skladu z Uredbo (EGS) št. 2220/85 položena bančna varščina v znesku, ki je enak vsaj 10 % zahtevanih finančnih sredstev Skupnosti; |
| --- | --- |

(g)

dokazilo, da je bila v skladu z Uredbo (EGS) št. 2220/85 položena bančna varščina v znesku, ki je enak vsaj 10 % zahtevanih finančnih sredstev Skupnosti;

| (h) | zahtevek za predplačilo v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(h)

zahtevek za predplačilo v skladu s členom 11;

| (i) | izjavo iz člena 7(2); |
| --- | --- |

(i)

izjavo iz člena 7(2);

| (j) | za medpanožne organizacije in združenja organizacij proizvajalcev podatke o organizacijah izvajalcev, odgovornih za dejanske ukrepe, ki jih izvajajo podizvajalci njihovih programov; |
| --- | --- |

(j)

za medpanožne organizacije in združenja organizacij proizvajalcev podatke o organizacijah izvajalcev, odgovornih za dejanske ukrepe, ki jih izvajajo podizvajalci njihovih programov;

| (k) | za organizacije izvajalcev, ki so del združenja proizvajalcev ali medpanožne organizacije, potrdilo, da ukrepi, predvideni v njihovih programih, niso zajeti v nobenem drugem zahtevku za finančna sredstva Skupnosti v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(k)

za organizacije izvajalcev, ki so del združenja proizvajalcev ali medpanožne organizacije, potrdilo, da ukrepi, predvideni v njihovih programih, niso zajeti v nobenem drugem zahtevku za finančna sredstva Skupnosti v skladu s to uredbo.

Člen 9

Izbor in odobritev delovnih programov

1.   Država članica izbere delovne programe na podlagi naslednjih meril:

| (a) | splošna kakovost programa in njegova usklajenost s cilji in prednostnimi nalogami oljčnega sektorja na zadevnem regionalnem območju, ki jih je določila država članica; |
| --- | --- |

(a)

splošna kakovost programa in njegova usklajenost s cilji in prednostnimi nalogami oljčnega sektorja na zadevnem regionalnem območju, ki jih je določila država članica;

| (b) | finančna kredibilnost in zadostna finančna sredstva zadevne organizacije izvajalcev za izvajanje predlaganih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

finančna kredibilnost in zadostna finančna sredstva zadevne organizacije izvajalcev za izvajanje predlaganih ukrepov;

| (c) | velikost regionalnega območja, vključenega v delovni program; |
| --- | --- |

(c)

velikost regionalnega območja, vključenega v delovni program;

| (d) | raznolikost gospodarskih razmer na zadevnem regionalnem območju, ki se upoštevajo v delovnem programu; |
| --- | --- |

(d)

raznolikost gospodarskih razmer na zadevnem regionalnem območju, ki se upoštevajo v delovnem programu;

| (e) | obstoj različnih področij ukrepov in obseg finančnega prispevka izvajalcev; |
| --- | --- |

(e)

obstoj različnih področij ukrepov in obseg finančnega prispevka izvajalcev;

| (f) | kvantitativni in kvalitativni kazalci učinkovitosti, ki omogočijo sprotno in naknadno vrednotenje programa in ki jih določi država članica; |
| --- | --- |

(f)

kvantitativni in kvalitativni kazalci učinkovitosti, ki omogočijo sprotno in naknadno vrednotenje programa in ki jih določi država članica;

| (g) | ocena delovnega programa, ki so ga predhodno izvajale organizacije izvajalcev v okviru te uredbe ali uredb (ES) št. 1334/2002 ali (ES) št. 2080/2005. |
| --- | --- |

(g)

ocena delovnega programa, ki so ga predhodno izvajale organizacije izvajalcev v okviru te uredbe ali uredb (ES) št. 1334/2002 ali (ES) št. 2080/2005.

Država članica upošteva porazdelitev zahtevkov med različne vrste organizacij izvajalcev na posameznem regionalnem območju.

2.   Država članica zavrne vse delovne programe, ki so nepopolni oziroma vsebujejo netočne podatke ali eno od neupravičenih dejavnosti iz člena 7.

3.   Država članica najpozneje 15. marca vsakega leta obvesti organizacije izvajalcev o odobrenih delovnih programih in, kadar je to primerno, o delovnih programih, za katere odobri ustrezna državna sredstva.

Dokončna odobritev delovnega programa je lahko pogojena z vključitvijo sprememb, za katere država članica meni, da so potrebne. V tem primeru zadevna organizacija izvajalcev sporoči svoje strinjanje v roku 15 dni od prejema sporočila o spremembah.

4.   Če predlagani delovni program dela ni izbran, država članica takoj sprosti varščino iz člena 8(2)(g).

5.   Države članice zagotovijo, da se znesek finančnih sredstev Skupnosti dodeli znotraj vsake kategorije organizacij izvajalcev ob upoštevanju vrednosti oljčnega olja, ki ga proizvedejo ali tržijo člani organizacij izvajalcev.

Člen 10

Sprememba delovnega programa

1.   Organizacija izvajalcev lahko v skladu s postopkom, ki ga določi država članica, zaprosi za spremembe vsebine in proračuna že odobrenega delovnega programa, če zaradi te spremembe znesek, zadržan v skladu s členom 110i(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003, ni presežen.

2.   Zahtevku za spremembo delovnega programa se priloži dokazila, v katerih so navedeni razlogi, vrsta in posledice predlaganih sprememb. Take zahtevke organizacija izvajalcev predloži pristojnim organom vsaj tri mesece pred začetkom izvajanja zadevnega ukrepa.

3.   Če so se združile organizacije izvajalcev, ki so prej delovne programe izvajale posamično, te programe do 1. januarja leta, ki sledi združenju, izvajajo vzporedno in ločeno. Te organizacije svoje delovne programe združijo tako, da vložijo zahtevek za spremembo delovnih programov v skladu z odstavkoma 1 in 2.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice odobrijo, da organizacije izvajalcev, ki vložijo zahtevek z ustrezno utemeljenimi razlogi, svoje delovne programe izvajajo vzporedno brez postopka združitve.

4.   Najpozneje dva meseca po prejemu zahtevka za spremembo iz odstavka 2 pristojni organ države članice po pregledu priloženih dokumentov sporoči svojo odločitev zadevni organizaciji izvajalcev. Vsak zahtevek za spremembo, za katerega v tem roku odločitev ni sprejeta, se šteje za odobrenega.

5.   Če organizacija izvajalcev prejme manj finančnih sredstev od zneska v odobrenem programu, lahko upravičenci svoj program prilagodijo odobrenim finančnim sredstvom.

Člen 11

Predplačila

1.   Organizacija izvajalcev, ki je vložila zahtevek v skladu s členom 8(2)(h), prejme v skladu s pogoji iz odstavka 2 tega člena celotno predplačilo, ki znaša največ 90 % upravičenih izdatkov, predvidenih za vsako leto, ki ga zadeva odobreni delovni program.

2.   Država članica izplača v mesecu, ki sledi mesecu začetka letnega izvajanja odobrenega delovnega programa zadevni organizaciji izvajalcev prvi obrok, ki znaša polovico zneska iz odstavka 1.

Drugi obrok, ki je enak preostali polovici zneska iz odstavka 1, se izplača po opravljenem preverjanju iz odstavka 3.

3.   Država članica preveri, če je bil vsak obrok predplačila dejansko porabljen, preden nakaže naslednji obrok.

To preverjanje opravi država članica na podlagi poročila iz člena 13 ali na podlagi pregleda na kraju samem iz člena 14.

4.   Izplačila iz odstavka 2 so odvisna od pologa varščine s strani zadevnih organizacij izvajalcev v skladu z Uredbo (EGS) št. 2220/85 za znesek v višini 110 % zaprošenega predplačila. Glavna zahteva v smislu člena 20(2) navedene uredbe je izvajanje ukrepov, navedenih v odobrenem delovnem programu.

5.   Pred datumom, ki ga določi država članica, in najpozneje konec posameznega leta izvedbe delovnega programa lahko zadevne organizacije izvajalcev vložijo zahtevek za sprostitev varščine iz odstavka 4, ki predstavlja največ znesek, enak polovici dejanskih izdatkov. Država članica določi in preveri spremno dokumentacijo, ki mora biti priložena temu zahtevku, ter sprosti varščine, ki ustrezajo zadevnim izdatkom najpozneje v teku drugega meseca po mesecu, v katerem je bil vložen zahtevek.

Člen 12

Zahtevek za finančna sredstva Skupnosti

1.   Za izplačilo finančnih sredstev Skupnosti v skladu s členom 103 Uredbe (ES) št. 1234/2007 vloži organizacija izvajalcev do datuma, ki ga določi država članica, in najpozneje tri mesece po koncu vsakega leta izvedbe njenega delovnega programa zahtevek za financiranje pri plačilni agenciji.

Država članica lahko organizacijam izvajalcev izplača preostanek finančnih sredstev Skupnosti, ki ustreza vsakemu letu izvajanja delovnega programa, potem ko na podlagi poročila iz člena 13 ali na podlagi pregleda na kraju samem iz člena 14 preveri, da sta bila oba obroka predplačila iz člena 11(2) dejansko porabljena.

Zahtevki za finančna sredstva Skupnosti, vloženi po datumu iz prvega pododstavka, se ne sprejmejo, morebitni prejeti zneski finančnih sredstev Skupnosti za program pa se povrnejo v skladu s postopkom iz člena 17.

2.   Zahtevek za finančna sredstva Skupnosti se sestavi na podlagi vzorca, ki ga zagotovi pristojni organ države članice. Zahtevku morajo biti priloženi:

| (a) | spremna dokumentacija, ki dokazuje:






  (i) | izdatke, nastale v obdobju izvedbe delovnega programa (računi in bančni izpiski, ki dokazujejo njihovo plačilo); |
| --- | --- | --- |

(a)

spremna dokumentacija, ki dokazuje:

(i)

izdatke, nastale v obdobju izvedbe delovnega programa (računi in bančni izpiski, ki dokazujejo njihovo plačilo);

| (ii) | kadar je to primerno, plačilo finančnih prispevkov izvajalcev in zadevne države članice; |
| --- | --- |

(ii)

kadar je to primerno, plačilo finančnih prispevkov izvajalcev in zadevne države članice;

| (b) | zbirno poročilo, ki vsebuje:






  (i) | natančen opis izvedenih faz programa, razčlenjenih po področjih ukrepov iz člena 5; |
| --- | --- | --- |

(b)

zbirno poročilo, ki vsebuje:

(i)

natančen opis izvedenih faz programa, razčlenjenih po področjih ukrepov iz člena 5;

| (ii) | kadar je primerno, obrazložitev in finančne posledice razlik med fazami delovnega programa, ki jih je odobrila država članica, in dejansko izvedenimi fazami delovnega programa; |
| --- | --- |

(ii)

kadar je primerno, obrazložitev in finančne posledice razlik med fazami delovnega programa, ki jih je odobrila država članica, in dejansko izvedenimi fazami delovnega programa;

| (iii) | vrednotenje delovnega programa na podlagi kazalcev iz člena 8(2)(f). |
| --- | --- |

(iii)

vrednotenje delovnega programa na podlagi kazalcev iz člena 8(2)(f).

3.   Zahtevki za finančna sredstva, ki ne spoštujejo pogojev iz odstavkov 1 in 2, se zavrnejo. Zadevna organizacija izvajalcev lahko vloži nov zahtevek za finančna sredstva v roku, ki ga določi država članica.

4.   Zavrne se vsak zahtevek, ki se nanaša na izdatke, plačane več kot dva meseca po koncu obdobja izvedbe delovnega programa.

5.   Najpozneje tri mesece po datumu vložitve zahtevka za finančna sredstva in spremljajoče dokumentacije iz odstavka 2 in po preverjanju te dokumentacije ter opravljenih pregledih iz člena 14 države članice nakažejo dolgovana finančna sredstva Skupnosti in po potrebi sprostijo varščino iz člena 11(4).

Varščina iz člena 8(2)(g) se sprosti po zaključku celotnega delovnega programa, proučitvi spremljajoče dokumentacije in pregledih iz člena 14.

Člen 13

Poročila organizacij izvajalcev

1.   Od leta 2007 dalje organizacije izvajalcev pred 1. majem vsakega leta predložijo letna poročila o izvajanju delovnih programov v predhodnem koledarskem letu. Ta poročila se nanašajo na:

| (a) | izvedene faze ali faze delovnega programa v teku; |
| --- | --- |

(a)

izvedene faze ali faze delovnega programa v teku;

| (b) | glavne spremembe delovnega programa; |
| --- | --- |

(b)

glavne spremembe delovnega programa;

| (c) | vrednotenje že dobljenih rezultatov na podlagi kazalcev iz člena 8(2)(f). |
| --- | --- |

(c)

vrednotenje že dobljenih rezultatov na podlagi kazalcev iz člena 8(2)(f).

Za zadnje leto izvajanja delovnega programa končno poročilo nadomesti poročila iz prvega pododstavka.

2.   Za delovne programe, ki trajajo manj kot eno leto, je treba končno poročilo predložiti najpozneje dva meseca po koncu izvajanja programa.

3.   Končno poročilo ocenjuje delovni program in vsebuje vsaj:

| (a) | povzetek, vsaj na podlagi kazalcev iz člena 9(1)(f) in vseh ostalih ustreznih meril, v katerem je razloženo, v kolikšni meri so bili cilji programa doseženi; |
| --- | --- |

(a)

povzetek, vsaj na podlagi kazalcev iz člena 9(1)(f) in vseh ostalih ustreznih meril, v katerem je razloženo, v kolikšni meri so bili cilji programa doseženi;

| (b) | povzetek sprememb delovnega programa; |
| --- | --- |

(b)

povzetek sprememb delovnega programa;

| (c) | po potrebi navedbo dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri izdelavi naslednjega delovnega programa. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi navedbo dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri izdelavi naslednjega delovnega programa.

4.   Zbrane podatke in študije, izdelane med izvajanjem ukrepov iz člena 5(1)(a), je treba ob zaključku zadevnega ukrepa objaviti na spletni strani organizacije izvajalcev.

Člen 14

Pregledi na kraju samem

1.   Države članice preverjajo, da se spoštujejo pogoji dodelitve finančnih sredstev Skupnosti predvsem glede naslednjih vidikov:

| (a) | spoštovanje pogojev odobritve; |
| --- | --- |

(a)

spoštovanje pogojev odobritve;

| (b) | izvajanje odobrenih delovnih programov, predvsem naložbenih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje odobrenih delovnih programov, predvsem naložbenih ukrepov;

| (c) | dejanski izdatki glede na zahtevana finančna sredstva in finančni prispevek zadevnih izvajalcev v oljčnem sektorju. |
| --- | --- |

(c)

dejanski izdatki glede na zahtevana finančna sredstva in finančni prispevek zadevnih izvajalcev v oljčnem sektorju.

2.   Pristojni organ vzpostavi načrte pregledov na kraju samem, ki pokrivajo vzorec organizacij izvajalcev v skladu s členom 103(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Pristojni organ izbere vzorec na podlagi analize tveganja, tako da:

| (a) | so v organizacijah proizvajalcev in združenjih organizacij proizvajalcev pregledi na kraju samem opravljeni vsaj enkrat po nakazilu predplačila in pred končnim nakazilom finančnih sredstev Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

so v organizacijah proizvajalcev in združenjih organizacij proizvajalcev pregledi na kraju samem opravljeni vsaj enkrat po nakazilu predplačila in pred končnim nakazilom finančnih sredstev Skupnosti;

| (b) | je v vseh ostalih organizacijah izvajalcev in medpanožnih organizacijah opravljen pregled vsako leto izvajanja vsakega odobrenega delovnega programa; če pa so bile organizacije v teku posameznega leta upravičene do predplačila, se pregled opravi po datumu nakazila tega predplačila. |
| --- | --- |

(b)

je v vseh ostalih organizacijah izvajalcev in medpanožnih organizacijah opravljen pregled vsako leto izvajanja vsakega odobrenega delovnega programa; če pa so bile organizacije v teku posameznega leta upravičene do predplačila, se pregled opravi po datumu nakazila tega predplačila.

Če se med pregledi pokažejo nepravilnosti, pristojni organ izvrši dodatne preglede v tekočem letu in poveča število organizacij izvajalcev, v katerih se pregled opravi v letu, ki sledi.

3.   Pregledi na kraju samem so nenapovedani. Da pa se olajša praktična organizacija pregledov, se lahko organizacijo izvajalcev največ 48 ur pred pregledom predhodno obvesti o pregledu.

4.   Pristojni organ določi organizacije izvajalcev, pri katerih se izvede pregled, na podlagi analize tveganja na osnovi naslednjih meril:

| (a) | znesek finančnih sredstev za odobreni delovni program; |
| --- | --- |

(a)

znesek finančnih sredstev za odobreni delovni program;

| (b) | narava financiranih ukrepov v okviru delovnega programa; |
| --- | --- |

(b)

narava financiranih ukrepov v okviru delovnega programa;

| (c) | stopnja napredka pri izvedbi delovnega programa; |
| --- | --- |

(c)

stopnja napredka pri izvedbi delovnega programa;

| (d) | ugotovitve pregledov na kraju samem ali preverjanj med odobritvenim postopkom; |
| --- | --- |

(d)

ugotovitve pregledov na kraju samem ali preverjanj med odobritvenim postopkom;

| (e) | ostala merila, ki jih določijo države članice. |
| --- | --- |

(e)

ostala merila, ki jih določijo države članice.

5.   Trajanje posameznega pregleda na kraju samem je odvisno od stopnje napredka pri izvedbi odobrenega delovnega programa.

Člen 15

Poročila o pregledih

O vsakem pregledu na kraju samem je treba izdelati podrobno poročilo, ki vključuje:

| (a) | datum in trajanje pregleda; |
| --- | --- |

(a)

datum in trajanje pregleda;

| (b) | seznam prisotnih oseb; |
| --- | --- |

(b)

seznam prisotnih oseb;

| (c) | seznam preverjenih računov; |
| --- | --- |

(c)

seznam preverjenih računov;

| (d) | referenčne številke izbranih računov v računovodskih izkazih (register prodaje ali nakupa in register DDV, v katere so bili izbrani računi vpisani); |
| --- | --- |

(d)

referenčne številke izbranih računov v računovodskih izkazih (register prodaje ali nakupa in register DDV, v katere so bili izbrani računi vpisani);

| (e) | bančne izpiske, ki dokazujejo plačilo izbranih zneskov; |
| --- | --- |

(e)

bančne izpiske, ki dokazujejo plačilo izbranih zneskov;

| (f) | podatke o že izpeljanih ukrepih, ki so bili izrecno analizirani na kraju samem. |
| --- | --- |

(f)

podatke o že izpeljanih ukrepih, ki so bili izrecno analizirani na kraju samem.

Člen 16

Popravki in sankcije

1.   Če je zavrnitev odobritve iz člena 3(3) posledica namernega ravnanja ali hude malomarnosti, je organizacija izvajalcev za celotni delovni program izključena iz financiranja, poleg tega pa pristojnemu organu nakaže znesek v višini zneska izključenih finančnih sredstev.

2.   Če se posamezni ukrep ne izvede v skladu z delovnim programom, organizacija izvajalcev ni upravičena do finančnih sredstev za zadevni ukrep. Do izločitve ne pride, če organizacija izvajalcev predloži pravilne dejanske podatke ali lahko na kakršen koli drug način dokaže, da ni kršitve.

3.   Ob ugotovljenih nepravilnostih pri izvajanju delovnega programa se za organizacije izvajalcev uporabijo naslednje sankcije:

| (a) | v primeru nepravilnosti zaradi malomarnosti organizacija izvajalcev:






  (i) | ni več upravičena do finančnih sredstev za zadevni ukrep; |
| --- | --- | --- |

(a)

v primeru nepravilnosti zaradi malomarnosti organizacija izvajalcev:

(i)

ni več upravičena do finančnih sredstev za zadevni ukrep;

| (ii) | pristojnim organom tudi nakaže znesek, enak znesku neupravičenih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

(ii)

pristojnim organom tudi nakaže znesek, enak znesku neupravičenih finančnih sredstev;

| (b) | v primeru namerno storjenih nepravilnosti, vključno z lažnimi navedbami, organizacija izvajalcev:






  (i) | ni več upravičena do finančnih sredstev za celotni delovni program; |
| --- | --- | --- |

(b)

v primeru namerno storjenih nepravilnosti, vključno z lažnimi navedbami, organizacija izvajalcev:

(i)

ni več upravičena do finančnih sredstev za celotni delovni program;

| (ii) | pristojnim organom tudi nakaže znesek, enak znesku neupravičenih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

(ii)

pristojnim organom tudi nakaže znesek, enak znesku neupravičenih finančnih sredstev;

| (iii) | ni več upravičena do finančnih sredstev Skupnosti v skladu s členom 103 Uredbe (ES) št. 1234/2007 za celotno triletno obdobje, ki sledi obdobju, za katerega je bila ugotovljena nepravilnost. |
| --- | --- |

(iii)

ni več upravičena do finančnih sredstev Skupnosti v skladu s členom 103 Uredbe (ES) št. 1234/2007 za celotno triletno obdobje, ki sledi obdobju, za katerega je bila ugotovljena nepravilnost.

4.   Zneski, ki izhajajo iz uporabe popravkov ali sankcij v skladu s tem členom, se nakažejo odgovorni plačilni agenciji in se odštejejo od izdatkov, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad.

Člen 17

Vračilo neupravičenih plačil

1.   Pristojnemu organu države članice se povrne vsak neupravičeno plačan znesek, kjer je primerno pa tudi obresti, izračunane v skladu z odstavkom 2.

2.   Obresti se izračunajo:

| (a) | na podlagi obdobja, ki preteče med plačilom in povračilom zneska s strani upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi obdobja, ki preteče med plačilom in povračilom zneska s strani upravičenca;

| (b) | na podlagi stopenj, ki jih na datum plačila neupravičenih zneskov Evropska centralna banka uporablja za svoje osnovne postopke refinanciranja, objavljenih v seriji „C“Uradnega lista Evropske unije, povečanih za tri odstotne točke. |
| --- | --- |

(b)

na podlagi stopenj, ki jih na datum plačila neupravičenih zneskov Evropska centralna banka uporablja za svoje osnovne postopke refinanciranja, objavljenih v seriji „C“Uradnega lista Evropske unije, povečanih za tri odstotne točke.

3.   Če je bil ukrep, za katerega se pozneje izkaže, da ni upravičen do financiranja, izveden v skladu z odobrenim delovnim programom, se lahko država članica odloči, da nakaže dolgovani znesek ali ne sproži postopka povračila že nakazanih zneskov, če je taka odločitev dovoljena v primerljivih primerih, financiranih iz državnega proračuna, in če organizacija izvajalcev ni ravnala malomarno ali namerno.

4.   Zneski, ki so povrnjeni ali plačani v skladu s tem členom, se nakažejo plačilni agenciji in se odštejejo od izdatkov, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad.

Člen 18

Sporočila držav članic

1.   Najpozneje 31. januarja 2006 za prvo triletno obdobje, ki se začne 1. aprila 2006, in najpozneje 31. januarja 2009 za drugo triletno obdobje, ki se začne 1. aprila 2009, države članice proizvajalke oljčnega olja Komisiji sporočijo državne ukrepe, ki zadevajo izvrševanje te uredbe, predvsem ukrepe glede:

| (a) | pogojev za odobritev organizacij izvajalcev iz člena 2(2); |
| --- | --- |

(a)

pogojev za odobritev organizacij izvajalcev iz člena 2(2);

| (b) | dodatnih pogojev, ki podrobno opredeljujejo upravičene ukrepe, sprejete v skladu s členom 5(2); |
| --- | --- |

(b)

dodatnih pogojev, ki podrobno opredeljujejo upravičene ukrepe, sprejete v skladu s členom 5(2);

| (c) | ciljev in prednostnih nalog oljčnega sektorja iz člena 9(1)(a) ter kvantitativnih in kvalitativnih kazalcev iz člena 9(1)(f); |
| --- | --- |

(c)

ciljev in prednostnih nalog oljčnega sektorja iz člena 9(1)(a) ter kvantitativnih in kvalitativnih kazalcev iz člena 9(1)(f);

| (d) | postopkov sistema predplačil iz člena 11 in, kadar je to primerno, sistema za izplačilo državnih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

(d)

postopkov sistema predplačil iz člena 11 in, kadar je to primerno, sistema za izplačilo državnih finančnih sredstev;

| (e) | uporabe pregledov iz člena 14 ter sankcij in popravkov iz člena 16; |
| --- | --- |

(e)

uporabe pregledov iz člena 14 ter sankcij in popravkov iz člena 16;

| (f) | roka iz člena 12(3). |
| --- | --- |

(f)

roka iz člena 12(3).

2.   Najpozneje 1. maja vsakega leta izvajanja odobrenih delovnih programov države članice Komisiji predložijo podatke o:

| (a) | odobrenih organizacijah izvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

odobrenih organizacijah izvajalcev;

| (b) | delovnih programih in njihovih značilnostih, razdeljenih po vrstah organizacij izvajalcev, področjih ukrepov in regionalnih območjih; |
| --- | --- |

(b)

delovnih programih in njihovih značilnostih, razdeljenih po vrstah organizacij izvajalcev, področjih ukrepov in regionalnih območjih;

| (c) | znesku finančnih sredstev, dodeljenih za vsak delovni program; |
| --- | --- |

(c)

znesku finančnih sredstev, dodeljenih za vsak delovni program;

| (d) | predvidenem časovnem razporedu za finančna sredstva Skupnosti na proračunsko leto za celoten čas trajanja delovnih programov. |
| --- | --- |

(d)

predvidenem časovnem razporedu za finančna sredstva Skupnosti na proračunsko leto za celoten čas trajanja delovnih programov.

3.   Najpozneje 20. oktobra vsakega leta izvajanja odobrenih delovnih programov države članice Komisiji predložijo poročilo o izvajanju te uredbe, ki vsebuje vsaj:

| (a) | število financiranih delovnih programov, upravičence, površine oljčnih nasadov, stiskalnice, predelovalne objekte ter zadevne količine oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(a)

število financiranih delovnih programov, upravičence, površine oljčnih nasadov, stiskalnice, predelovalne objekte ter zadevne količine oljčnega olja in namiznih oljk;

| (b) | značilnosti izvedenih ukrepov na vsakem področju ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

značilnosti izvedenih ukrepov na vsakem področju ukrepov;

| (c) | neskladja med načrtovanimi in dejansko izvedenimi ukrepi ter posledice na ravni izdatkov; |
| --- | --- |

(c)

neskladja med načrtovanimi in dejansko izvedenimi ukrepi ter posledice na ravni izdatkov;

| (d) | opis in oceno rezultatov, predvsem na podlagi vrednotenj delovnih programov iz člena 12(2)(b)(iii); |
| --- | --- |

(d)

opis in oceno rezultatov, predvsem na podlagi vrednotenj delovnih programov iz člena 12(2)(b)(iii);

| (e) | statistiko izvršenih pregledov iz členov 14 in 15 ter sankcij ali popravkov v skladu s členom 16; |
| --- | --- |

(e)

statistiko izvršenih pregledov iz členov 14 in 15 ter sankcij ali popravkov v skladu s členom 16;

| (f) | izdatke za posamezni delovni program in področje ukrepov kot tudi finančne prispevke Skupnosti, države in izvajalcev. |
| --- | --- |

(f)

izdatke za posamezni delovni program in področje ukrepov kot tudi finančne prispevke Skupnosti, države in izvajalcev.

4.   Sporočila, predvidena v tem členu, se pošljejo po elektronski poti v skladu z navodili, ki jih Komisija zagotovi državam članicam.

5.   Pristojni organi držav članic ob zaključku ukrepov na svojih spletnih straneh objavijo vse zbrane podatke in študije, izdelane med izvajanjem ukrepov iz člena 5(1)(a).

Člen 19

Prehodna določba

1.   Države članice lahko za prvo leto izvedbe programa za finančna sredstva Skupnosti dajo predplačilo.

2.   Predplačilo mora biti omejeno izključno na znesek, ki je v skladu z zneskom finančnih sredstev Skupnosti.

3.   Izdatki, ki so posledica nakazila predplačila iz odstavka 2, se prikažejo kot odhodki v obdobju med 16. in 31. oktobrom 2006.

4.   Pristojni organi držav članic ob zaključku ukrepov na svojih spletnih straneh objavijo vse zbrane podatke in študije, izdelane med izvajanjem ukrepov iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 2080/2005.

Člen 20

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 2080/2005 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. aprila 2009. Vendar se člen 19(4) uporablja od datuma začetka veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. septembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 30.4.2004, str. 97.

2

(3)  UL L 333, 20.12.2005, str. 8.

3

(4)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

4

(5)  UL L 195, 24.7.2002, str. 16. Uredba, kakor je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 2080/2005.

5

(6)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5.

6

(7)  UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66.

7

(8)  UL L 210, 28.7.1998, str. 32.

8

---

PRILOGA

Korelacijska tabela iz drugega odstavka člena 20

| Uredba (ES) št. 2080/2005 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Člen 9(1), prvi pododstavek, točke (a) do (f) | Člen 9(1), prvi pododstavek, točke (a) do (f) |
| — | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (g) |
| Člen 9(1), drugi pododstavek | Člen 9(1), drugi pododstavek |
| Člen 9(2) do (5) | Člen 9(2) do (5) |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Člen 11(1), (2) in (3) | Člen 11(1), (2) in (3) |
| Člen 11(4), prvi pododstavek | Člen 11(4), prvi pododstavek |
| Člen 11(4), drugi pododstavek | — |
| Člen 11(5) | Člen 11(5) |
| Člen 12(1) do (4) | Člen 12(1) do (4) |
| Člen 12(5) | Člen 12(5), prvi pododstavek |
| — | Člen 12(5), drugi pododstavek |
| Člen 13(1), (2) in (3) | Člen 13(1), (2) in (3) |
| — | Člen 13(4) |
| Člen 14(1) | Člen 14(1) |
| Člen 14(2), prvi pododstavek, uvodne besede | Člen 14(2), prvi pododstavek, uvodne besede |
| Člen 14(2), prva in druga alinea | Člen 14(2), točki (a) in (b) |
| Člen 14(2), drugi pododstavek | Člen 14(2), drugi pododstavek |
| Člen 14(3), (4) in (5) | Člen 14(3), (4) in (5) |
| Člen 15 | Člen 15 |
| Člen 16 | Člen 16 |
| Člen 17 | Člen 17 |
| Člen 18(1) do (4) | Člen 18(1) do (4) |
| — | Člen 18(5) |
| Člen 19(1) do (3) | Člen 19(1) do (3) |
| — | Člen 19(4) |
| Člen 20, prvi odstavek | Člen 20, prvi odstavek |
| Člen 20, drugi odstavek | — |
| — | Člen 20, drugi odstavek |
| Člen 21, prvi odstavek | Člen 21, prvi odstavek |
| — | Člen 21, drugi odstavek |

Uredba (ES) št. 2080/2005

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Člen 4

Člen 5

Člen 5

Člen 6

Člen 6

Člen 7

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 9(1), prvi pododstavek, točke (a) do (f)

Člen 9(1), prvi pododstavek, točke (a) do (f)

—

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (g)

Člen 9(1), drugi pododstavek

Člen 9(1), drugi pododstavek

Člen 9(2) do (5)

Člen 9(2) do (5)

Člen 10

Člen 10

Člen 11(1), (2) in (3)

Člen 11(1), (2) in (3)

Člen 11(4), prvi pododstavek

Člen 11(4), prvi pododstavek

Člen 11(4), drugi pododstavek

—

Člen 11(5)

Člen 11(5)

Člen 12(1) do (4)

Člen 12(1) do (4)

Člen 12(5)

Člen 12(5), prvi pododstavek

—

Člen 12(5), drugi pododstavek

Člen 13(1), (2) in (3)

Člen 13(1), (2) in (3)

—

Člen 13(4)

Člen 14(1)

Člen 14(1)

Člen 14(2), prvi pododstavek, uvodne besede

Člen 14(2), prvi pododstavek, uvodne besede

Člen 14(2), prva in druga alinea

Člen 14(2), točki (a) in (b)

Člen 14(2), drugi pododstavek

Člen 14(2), drugi pododstavek

Člen 14(3), (4) in (5)

Člen 14(3), (4) in (5)

Člen 15

Člen 15

Člen 16

Člen 16

Člen 17

Člen 17

Člen 18(1) do (4)

Člen 18(1) do (4)

—

Člen 18(5)

Člen 19(1) do (3)

Člen 19(1) do (3)

—

Člen 19(4)

Člen 20, prvi odstavek

Člen 20, prvi odstavek

Člen 20, drugi odstavek

—

—

Člen 20, drugi odstavek

Člen 21, prvi odstavek

Člen 21, prvi odstavek

—

Člen 21, drugi odstavek

---

| 4.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 237/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 237/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 868/2008

z dne 3. septembra 2008

o obliki poročila s kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja za določanje dohodkov in analizo gospodarskega delovanja kmetijskih gospodarstev

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 79/65 z dne 15. junija 1965 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski gospodarski skupnosti (1) in zlasti člena 6(2), člena 7(3) in člena 12(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Računovodski podatki iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 79/65, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, katerega namen je zanesljivo določiti dohodke kmetijskih gospodarstev, morajo biti glede na svojo vrsto, opredelitev in obliko predstavitve enaki, ne glede na značilnosti spremljanih kmetijskih gospodarstev. Zaradi poenostavitve in preglednosti podatkov je treba prav tako določiti, da posamezno poročilo povzame elemente in dodatne podrobnosti, ki ustrezajo posebnim potrebam za analizo gospodarskega delovanja kmetijskih gospodarstev, izbranih v skladu s členom 11 navedene uredbe. V tem primeru se mora poročilo s kmetijskega gospodarstva šteti tudi kot posebno poročilo s kmetijskega gospodarstva iz člena 12(1). |
| --- | --- |

(1)

Računovodski podatki iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 79/65, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, katerega namen je zanesljivo določiti dohodke kmetijskih gospodarstev, morajo biti glede na svojo vrsto, opredelitev in obliko predstavitve enaki, ne glede na značilnosti spremljanih kmetijskih gospodarstev. Zaradi poenostavitve in preglednosti podatkov je treba prav tako določiti, da posamezno poročilo povzame elemente in dodatne podrobnosti, ki ustrezajo posebnim potrebam za analizo gospodarskega delovanja kmetijskih gospodarstev, izbranih v skladu s členom 11 navedene uredbe. V tem primeru se mora poročilo s kmetijskega gospodarstva šteti tudi kot posebno poročilo s kmetijskega gospodarstva iz člena 12(1).

| (2) | Uredba Komisije (EGS) št. 2237/77 z dne 23. septembra 1977 o spremembah Uredbe št. 118/66/EGS o obliki poročila s kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja za določanje dohodkov kmetijskih gospodarstev (2), je določila pravila v zvezi z zbiranjem računovodskih podatkov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EGS) št. 2237/77 z dne 23. septembra 1977 o spremembah Uredbe št. 118/66/EGS o obliki poročila s kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja za določanje dohodkov kmetijskih gospodarstev (2), je določila pravila v zvezi z zbiranjem računovodskih podatkov.

| (3) | Podatki, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, morajo upoštevati izkušnje, pridobljene po vzpostavitvi mreže, in razvoj skupne kmetijske politike ter morajo ustrezati opredelitvam iz zadevnih uredb, zlasti iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (3), Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (4), Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (5), Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (6), kar zadeva območja, upravičena do pomoči iz strukturnih skladov, ter Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (7). |
| --- | --- |

(3)

Podatki, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, morajo upoštevati izkušnje, pridobljene po vzpostavitvi mreže, in razvoj skupne kmetijske politike ter morajo ustrezati opredelitvam iz zadevnih uredb, zlasti iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (3), Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (4), Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (5), Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (6), kar zadeva območja, upravičena do pomoči iz strukturnih skladov, ter Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (7).

| (4) | Uredbo (EGS) št. 2237/77 je zato glede na razvoj skupne kmetijske politike, vrsto prejetih informacij za analizo podatkov in tehniko sporočanja informacij, ki so bile ugotovljene po sprejetju te uredbe, treba spremeniti. Zaradi jasnosti in racionalnosti je treba navedeno uredbo nadomestiti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EGS) št. 2237/77 je zato glede na razvoj skupne kmetijske politike, vrsto prejetih informacij za analizo podatkov in tehniko sporočanja informacij, ki so bile ugotovljene po sprejetju te uredbe, treba spremeniti. Zaradi jasnosti in racionalnosti je treba navedeno uredbo nadomestiti.

| (5) | Organ za zvezo, ki ga imenuje vsaka posamezna država članica, mora Komisiji v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 79/65 posredovati ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskega gospodarstva. Zato je treba določiti, da lahko organ za zvezo zadevne informacije neposredno sporoča Komisiji prek računalniškega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija, in da navedeni sistem omogoča elektronsko izmenjavo informacij, ki se zahtevajo na podlagi modelov, ki jih je prek tega sistema dal na voljo organ za zvezo. Prav tako je treba določiti, da Komisija države članice prek Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev obvesti o splošnih pogojih vzpostavitve računalniškega sistema. |
| --- | --- |

(5)

Organ za zvezo, ki ga imenuje vsaka posamezna država članica, mora Komisiji v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 79/65 posredovati ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskega gospodarstva. Zato je treba določiti, da lahko organ za zvezo zadevne informacije neposredno sporoča Komisiji prek računalniškega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija, in da navedeni sistem omogoča elektronsko izmenjavo informacij, ki se zahtevajo na podlagi modelov, ki jih je prek tega sistema dal na voljo organ za zvezo. Prav tako je treba določiti, da Komisija države članice prek Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev obvesti o splošnih pogojih vzpostavitve računalniškega sistema.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Poročila s kmetijskega gospodarstva in računovodski podatki

1.   Vrsta in oblika predstavitve računovodskih podatkov, potrebnih za letno določitev dohodkov na kmetijskem gospodarstvu in analizo gospodarskega delovanja kmetijskih gospodarstev v skladu s poglavjema II in III Uredbe (EGS) št. 79/65, sta določeni v Prilogi I k tej uredbi.

2.   Opredelitve in navodila v zvezi s podatki iz odstavka 1 so določeni v Prilogi II.

Člen 2

Obveščanje Komisije

1.   Poročila s kmetijskega gospodarstva in računovodski podatki iz člena 1 Komisiji posreduje organ za zvezo iz člena 6 Uredbe (EGS) št. 79/65 prek računalniškega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija in je državam članicam na voljo za elektronsko izmenjavo informacij.

2.   Države članice o splošnih pogojih vzpostavitve računalniškega sistema iz odstavka 1 obvesti Odbor Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev.

Oblika in vsebina poročila s kmetijskega gospodarstva sta določeni na podlagi modela in navodil, potrebnih za njegovo oblikovanje. Ta model Komisija spreminja in posodablja prek računalniškega sistema, potem ko o tem obvesti odbor iz prvega pododstavka.

Člen 3

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 2237/77 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od obračunskega leta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. septembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL 109, 23.6.1965, str. 1859/65.

1

(2)  UL L 263, 17.10.1977, str. 1.

2

(3)  UL L 198, 22.7.1991, str. 1. Uredba, ki se bo s 1. januarjem 2009 nadomestila z Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).

3

(4)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

4

(5)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

5

(6)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

6

(7)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

7

---

PRILOGA I

OBLIKA POROČILA S KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA

Za vsako postavko in stolpec v tabelah v tej prilogi se je potrebno sklicevati na opredelitve in navodila iz Priloge II. Številke v stolpcih teh tabel so zaporedne številke podatkov v informacijskih medijih. Te zaporedne številke so označene sistematično, celo za mesta, ki ne bodo nikoli izpolnjena (na primer tabela K, stolpec Površina za proizvod 162 „Kravje mleko“). Neuporabljene številke so na voljo za poznejšo rabo in morajo biti izpolnjene z ničlo.

A.   SPLOŠNE INFORMACIJE O GOSPODARSTVU

| Številka postavke in poimenovanje | Zaporedna številka |
| --- | --- |
| 1.   Številka gospodarstva |
| — | Razdelek |

Številka postavke in poimenovanje

Zaporedna številka

Številka gospodarstva

—

Razdelek

1

| — | Pododdelek |
| --- | --- |

—

Pododdelek

2

| — | Zaporedna številka gospodarstva |
| --- | --- |

—

Zaporedna številka gospodarstva

3

„Neuporabljeno“

4–5

Informacije o računalniškem zapisu in računovodskih pisarnah

| — | Število skupin s po 10 podatki |
| --- | --- |

—

Število skupin s po 10 podatki

6

„Neuporabljeno“

7–16

| — | Številka računovodske pisarne |
| --- | --- |

—

Številka računovodske pisarne

17

| 3. | Organizacijska oblika gospodarstva |
| --- | --- |

3.

Organizacijska oblika gospodarstva

18

„Neuporabljeno“

19

Dejavniki državnega vzorčenja in ponderiranja

| — | Nacionalno ponderiranje kmetije po izračunu države članice |
| --- | --- |

—

Nacionalno ponderiranje kmetije po izračunu države članice

20

„Neuporabljeno“

21

„Neuporabljeno“

22

„Neuporabljeno“

23–30

| 5. | Lokacija gospodarstva |
| --- | --- |

5.

Lokacija gospodarstva

31

Kategorija gospodarstva

| — | Ekološka pridelava |
| --- | --- |

—

Ekološka pridelava

32

| — | Tip kmetovanja v času izbora |
| --- | --- |

—

Tip kmetovanja v času izbora

33

| — | Tip kmetovanja na osnovi računovodskih podatkov |
| --- | --- |

—

Tip kmetovanja na osnovi računovodskih podatkov

34

| — | Razred ekonomske velikosti v času izbora |
| --- | --- |

—

Razred ekonomske velikosti v času izbora

35

| — | Razred ekonomske velikosti na osnovi računovodskih podatkov |
| --- | --- |

—

Razred ekonomske velikosti na osnovi računovodskih podatkov

36

Datum zaključka vodenja računov in oblikovanje informacijskega medija

| — | Datum zaključka vodenja računov |
| --- | --- |

—

Datum zaključka vodenja računov

37

| — | Datum oblikovanja informacijskega medija |
| --- | --- |

—

Datum oblikovanja informacijskega medija

38

| 8. | Območja z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost |
| --- | --- |

8.

Območja z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost

39

Druge posebnosti gospodarstva

| — | Namakana kmetijska zemljišča v uporabi (KZU) |
| --- | --- |

—

Namakana kmetijska zemljišča v uporabi (KZU)

40

| — | Višina |
| --- | --- |

—

Višina

41

| — | Število dni planinske paše ali paše, ki ni zajeta v KZU |
| --- | --- |

—

Število dni planinske paše ali paše, ki ni zajeta v KZU

42

| — | Skupna površina zaščitenih prostorov |
| --- | --- |

—

Skupna površina zaščitenih prostorov

43

| — | Površina strukturnih skladov |
| --- | --- |

—

Površina strukturnih skladov

44

| — | Površine z omejitvami, povezanimi z okoljem |
| --- | --- |

—

Površine z omejitvami, povezanimi z okoljem

45

„Neuporabljeno“

46–47

B.   VRSTA POSESTI

| Številka postavke in poimenovanje | Zaporedna številka |
| --- | --- |
| 10. | Lastniška KZU |

Številka postavke in poimenovanje

Zaporedna številka

10.

Lastniška KZU

48

| 11. | KZU v najemu |
| --- | --- |

11.

KZU v najemu

49

| 12. | KZU v skupni rabi |
| --- | --- |

12.

KZU v skupni rabi

50

C.   DELOVNA SILA

| Številka postavke in poimenovanje | Opravljane naloge
  (šifra) | Letnica rojstva | Število letnih delovnih enot | Opravljeno delo na leto
  (v urah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| A.   Stalna neplačana delovna sila |
| 13. | Imetnik/upravitelj (šifra 1) |

Številka postavke in poimenovanje

Opravljane naloge

(šifra)

Letnica rojstva

Število letnih delovnih enot

Opravljeno delo na leto

(v urah)

(1)

(2)

(3)

(4)

Stalna neplačana delovna sila

13.

Imetnik/upravitelj (šifra 1)

51

52

53

54

55

56

57

58

| 14. | Imetnik/ni upravitelj (šifra 2) |
| --- | --- |

14.

Imetnik/ni upravitelj (šifra 2)

59

60

61

62

63

64

65

66

| 15. | Upravitelj/ni imetnik (šifra 3) |
| --- | --- |

15.

Upravitelj/ni imetnik (šifra 3)

67

68

69

70

Število oseb

| 16. | Zakonec(-ci) imetnika (-ov) |
| --- | --- |

16.

Zakonec(-ci) imetnika (-ov)

71

—

72

73

| 17. | Ostali |
| --- | --- |

17.

Ostali

74

—

75

76

| B.18. | Občasna neplačana delovna sila |
| --- | --- |

B.18.

—

—

—

77

Stalna plačana delovna sila

| 19. | Upravitelj |
| --- | --- |

19.

Upravitelj

—

78

79

80

| 20. | Ostali |
| --- | --- |

20.

Ostali

—

—

81

82

| D.21. | Plačana občasna delovna sila |
| --- | --- |

D.21.

—

—

—

83

D.   ŠTEVILO IN VREDNOST ŽIVINE

| Številka postavke in poimenovanje | Vrednost na začetku obračunskega obdobja | Vrednost na koncu obračunskega obdobja | Povprečno število |
| --- | --- | --- | --- |
| Število | Vrednost | Število | Vrednost |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 22. | Konji (kopitarji) |

Številka postavke in poimenovanje

Vrednost na začetku obračunskega obdobja

Vrednost na koncu obračunskega obdobja

Povprečno število

Število

Vrednost

Število

Vrednost

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

22.

Konji (kopitarji)

86

87

88

89

90

| 23. | Teleta za pitanje |
| --- | --- |

23.

Teleta za pitanje

91

92

93

94

95

| 24. | Drugo govedo do enega leta |
| --- | --- |

24.

Drugo govedo do enega leta

96

97

98

99

100

| 25. | Moško govedo od enega do dveh let |
| --- | --- |

25.

Moško govedo od enega do dveh let

101

102

103

104

105

| 26. | Žensko govedo od enega do dveh let |
| --- | --- |

26.

Žensko govedo od enega do dveh let

106

107

108

109

110

| 27. | Moško govedo, starejše od dveh let |
| --- | --- |

27.

Moško govedo, starejše od dveh let

111

112

113

114

115

| 28. | Plemenske telice |
| --- | --- |

28.

Plemenske telice

116

117

118

119

120

| 29. | Telice za pitanje |
| --- | --- |

29.

Telice za pitanje

121

122

123

124

125

| 30. | Krave molznice |
| --- | --- |

30.

Krave molznice

126

127

128

129

130

| 31. | Izločene krave molznice |
| --- | --- |

31.

Izločene krave molznice

131

132

133

134

135

| 32. | Ostale krave |
| --- | --- |

32.

Ostale krave

136

137

138

139

140

| 33. | Čebelji panji |
| --- | --- |

33.

Čebelji panji

141

142

143

144

145

| 34. | Zajci, plemenske samice |
| --- | --- |

34.

Zajci, plemenske samice

146

147

148

149

150

| 35. | „Neuporabljeno“ |
| --- | --- |

35.

„Neuporabljeno“

151

152

153

154

155

| 36. | „Neuporabljeno“ |
| --- | --- |

36.

„Neuporabljeno“

156

157

158

159

160

| 37. | „Neuporabljeno“ |
| --- | --- |

37.

„Neuporabljeno“

161

162

163

164

165

| 38. | Koze, plemenske samice |
| --- | --- |

38.

Koze, plemenske samice

166

167

168

169

170

| 39. | Ostale koze |
| --- | --- |

39.

Ostale koze

171

172

173

174

175

| 40. | Plemenske ovce |
| --- | --- |

40.

Plemenske ovce

176

177

178

179

180

| 41. | Ostale ovce |
| --- | --- |

41.

Ostale ovce

181

182

183

184

185

| 42. | „Neuporabljeno“ |
| --- | --- |

42.

„Neuporabljeno“

186

187

188

189

190

| 43. | Pujski |
| --- | --- |

43.

Pujski

191

192

193

194

195

| 44. | Plemenske svinje |
| --- | --- |

44.

Plemenske svinje

196

197

198

199

200

| 45. | Prašiči za pitanje |
| --- | --- |

45.

Prašiči za pitanje

201

202

203

204

205

| 46. | Ostali prašiči |
| --- | --- |

46.

Ostali prašiči

206

207

208

209

210

| 47. | Piščanci |
| --- | --- |

47.

Piščanci

211

212

213

214

215

| 48. | Kokoši nesnice |
| --- | --- |

48.

Kokoši nesnice

216

217

218

219

220

| 49. | Druga perutnina |
| --- | --- |

49.

Druga perutnina

221

222

223

224

225

| 50. | Ostale živali |
| --- | --- |

50.

Ostale živali

—

227

—

229

—

E.   NAKUP IN PRODAJA ŽIVINE

| Številka postavke in poimenovanje | Nakup živali | Prodaja živali | Poraba v gospodinjstvu in plačila v naravi |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 51. | Konji (kopitarji) |

Številka postavke in poimenovanje

Nakup živali

Prodaja živali

Poraba v gospodinjstvu in plačila v naravi

(1)

(2)

(3)

51.

Konji (kopitarji)

231

232

233

| 52. | Govedo |
| --- | --- |

52.

Govedo

234

235

236

| 53. | „Neuporabljeno“ |
| --- | --- |

53.

„Neuporabljeno“

237

238

239

| 54. | Ovce |
| --- | --- |

54.

Ovce

240

241

242

| 55. | Koze |
| --- | --- |

55.

Koze

243

244

245

| 56. | Prašiči |
| --- | --- |

56.

Prašiči

246

247

248

| 57. | Perutnina |
| --- | --- |

57.

Perutnina

249

250

251

| 58. | Ostale živali |
| --- | --- |

58.

Ostale živali

252

253

254

F.   STROŠKI

| Številka postavke in poimenovanje | Zaporedna številka |
| --- | --- |
| Stroški dela in mehanizacije |
| 59. | Plače in dajatve za socialno zavarovanje |

Številka postavke in poimenovanje

Zaporedna številka

Stroški dela in mehanizacije

59.

Plače in dajatve za socialno zavarovanje

259

| 60. | Pogodbeno delo in najem strojev |
| --- | --- |

60.

Pogodbeno delo in najem strojev

260

| 61. | Tekoče vzdrževanje strojev in opreme |
| --- | --- |

61.

Tekoče vzdrževanje strojev in opreme

261

| 62. | Goriva in maziva |
| --- | --- |

62.

Goriva in maziva

262

| 63. | Stroški avtomobila |
| --- | --- |

63.

Stroški avtomobila

263

Posebni stroški živinoreje

Kupljena krma:

| 64. | Koncentrati za pašno živino (konji, govedo, ovce, koze) |
| --- | --- |

64.

Koncentrati za pašno živino (konji, govedo, ovce, koze)

264

| 65. | Sveža krma za pašno živino (konji, govedo, ovce, koze) |
| --- | --- |

65.

Sveža krma za pašno živino (konji, govedo, ovce, koze)

265

| 66. | Krma za prašiče |
| --- | --- |

66.

Krma za prašiče

266

| 67. | Krma za perutnino in ostale male živali |
| --- | --- |

67.

Krma za perutnino in ostale male živali

267

Na gospodarstvu pridelana in porabljena krma za:

| 68. | Pašno živino (konji, goveda, ovce, koze) |
| --- | --- |

68.

Pašno živino (konji, goveda, ovce, koze)

268

| 69. | Prašiče |
| --- | --- |

69.

Prašiče

269

| 70. | Perutnino in ostale male živali |
| --- | --- |

70.

Perutnino in ostale male živali

270

| 71. | Ostale posebne stroške živinoreje |
| --- | --- |

71.

Ostale posebne stroške živinoreje

271

Posebni stroški rastlinske pridelave

| 72. | Kupljeno seme in sadike |
| --- | --- |

72.

Kupljeno seme in sadike

272

| 73. | Na kmetiji pridelano in porabljeno seme in sadike |
| --- | --- |

73.

Na kmetiji pridelano in porabljeno seme in sadike

273

| 74. | Gnojila in sredstva za izboljšanje zemlje |
| --- | --- |

74.

Gnojila in sredstva za izboljšanje zemlje

274

| 75. | Sredstva za varstvo rastlin |
| --- | --- |

75.

Sredstva za varstvo rastlin

275

| 76. | Ostali posebni stroški pridelave rastlin |
| --- | --- |

76.

Ostali posebni stroški pridelave rastlin

276

| 77. | Posebni stroški za gozdarstvo |
| --- | --- |

77.

Posebni stroški za gozdarstvo

277

Splošni stroški kmetovanja

| 78. | Tekoče vzdrževanje in obnavljanje zemljišča in poslopij |
| --- | --- |

78.

Tekoče vzdrževanje in obnavljanje zemljišča in poslopij

278

| 79. | Elektrika |
| --- | --- |

79.

Elektrika

279

| 80. | Goriva za ogrevanje |
| --- | --- |

80.

Goriva za ogrevanje

280

| 81. | Voda |
| --- | --- |

81.

Voda

281

| 82. | Zavarovanje |
| --- | --- |

82.

Zavarovanje

282

| 83. | Davki in ostale dajatve |
| --- | --- |

83.

Davki in ostale dajatve

283

| 84. | Ostali splošni stroški kmetovanja |
| --- | --- |

84.

Ostali splošni stroški kmetovanja

284

Stroški zemljišča

| 85. | Plačana najemnina |
| --- | --- |

85.

Plačana najemnina

285

| 86. | Od tega: najemnina, plačana za zemljišče |
| --- | --- |

86.

Od tega: najemnina, plačana za zemljišče

286

| 87. | Zavarovanje poslopij |
| --- | --- |

87.

Zavarovanje poslopij

287

| 88. | Davki na zemljišča in poslopja |
| --- | --- |

88.

Davki na zemljišča in poslopja

288

Plačane obresti

| 89. | Obresti in stroški kreditov, skupaj |
| --- | --- |

89.

Obresti in stroški kreditov, skupaj

289

| 90. | Obresti in stroški kreditov za zemljišče in poslopja |
| --- | --- |

90.

Obresti in stroški kreditov za zemljišče in poslopja

290

| 91. | Od tega: za nakup zemljišč |
| --- | --- |

91.

Od tega: za nakup zemljišč

291

| 92. | Obresti in stroški kreditov za obratni kapital in plačani upnikom |
| --- | --- |

92.

Obresti in stroški kreditov za obratni kapital in plačani upnikom

292

| 93. | Stroški skupaj |
| --- | --- |

93.

Stroški skupaj

293

G.   ZEMLJIŠČA IN POSLOPJA, MEHANIZACIJA IN OBRATNA SREDSTVA

| Številka postavke in poimenovanje | „Neuporabljeno“ | Vrednost na začetku obračunskega obdobja | Investicije | Prodaja | Amortizacija | Vrednost na koncu obračunskega obdobja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pred odbitkom subvencij | Subvencije |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 94. | Kmetijska zemljišča, poslopja in pravice, od tega: |

Številka postavke in poimenovanje

„Neuporabljeno“

Vrednost na začetku obračunskega obdobja

Investicije

Prodaja

Amortizacija

Vrednost na koncu obračunskega obdobja

Pred odbitkom subvencij

Subvencije

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

94.

294

295

296

297

298

299

300

301

| 95. | Kmetijska zemljišča |
| --- | --- |

95.

Kmetijska zemljišča

302

303

304

305

306

307

308

309

| 96. | Trajni nasadi |
| --- | --- |

96.

Trajni nasadi

310

311

312

313

314

315

316

317

| 97. | Izboljšave zemljišč |
| --- | --- |

97.

Izboljšave zemljišč

318

319

320

321

322

323

324

325

| 98. | Gospodarska poslopja |
| --- | --- |

98.

Gospodarska poslopja

326

327

328

329

330

331

332

333

| 99. | Stroški pridobitve, kvote in druge pravice |
| --- | --- |

99.

Stroški pridobitve, kvote in druge pravice

334

335

336

337

338

339

340

341

| 100. | Gozdna površina vključno z neposekanim lesom |
| --- | --- |

100.

342

343

344

345

346

347

348

349

| 101. | Stroji in oprema |
| --- | --- |

101.

350

351

352

353

354

355

356

357

| 102. | Obratna sredstva |
| --- | --- |

102.

358

359

360

361

362

363

364

365

| 103. | Skupaj |
| --- | --- |

103.

366

367

368

369

370

371

372

373

H.   OBVEZNOSTI

| Številka postavke in poimenovanje | Vrednost na začetku obračunskega obdobja | Vrednost na koncu obračunskega obdobja |
| --- | --- | --- |
| Skupaj | Od tega za | Skupaj | Od tega za |
| Zemljišča in poslopja | Druga sredstva | Zemljišča in poslopja | Druga sredstva |
| Skupaj | Od tega zemljišča | Skupaj | Od tega zemljišča |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 104. | Dolgoročna in srednjeročna posojila |

Številka postavke in poimenovanje

Vrednost na začetku obračunskega obdobja

Vrednost na koncu obračunskega obdobja

Skupaj

Od tega za

Skupaj

Od tega za

Zemljišča in poslopja

Druga sredstva

Zemljišča in poslopja

Druga sredstva

Skupaj

Od tega zemljišča

Skupaj

Od tega zemljišča

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

104.

Dolgoročna in srednjeročna posojila

374

375

376

377

378

379

380

381

| 105. | Kratkoročna posojila in upniki |
| --- | --- |

105.

Kratkoročna posojila in upniki

382

383

384

385

386

387

388

389

| 106. | Skupaj |
| --- | --- |

106.

Skupaj

390

391

392

393

394

395

396

397

I.   DAVEK NA DODANO VREDNOST (DDV)

| Številka postavke in poimenovanje | Zaporedna številka |
| --- | --- |
| 107. | Sistem DDV | 400 |
| Podskupina sistema DDV (Španija, Francija in Italija) | 401 |
| Postavke 108 do 111 so izpolnijo le, kadar se uporablja kmetijski ali podobni sistem | |
| 108. | DDV na prodajo | 402 |
| 109. | DDV na nabavo | 403 |
| 110. | DDV na investicije | 404 |
| 111. | Povrnjeni DDV | 405 |

Številka postavke in poimenovanje

Zaporedna številka

107.

Sistem DDV

400

Podskupina sistema DDV (Španija, Francija in Italija)

401

Postavke 108 do 111 so izpolnijo le, kadar se uporablja kmetijski ali podobni sistem

108.

DDV na prodajo

402

109.

DDV na nabavo

403

110.

DDV na investicije

404

111.

Povrnjeni DDV

405

J.   REGRESI IN SUBVENCIJE

Potrebno je navesti vse podrobnosti

| Številka postavke | Poimenovanje | Šifra (1) | Znesek |
| --- | --- | --- | --- |
| 112 | Regresi in subvencije razen tistih za stroške in nakup živali | — | 408 |
| 113 | Od tega: | 409 | do |
| 20 „odprtih“ šifer, ki ustrezajo kategorijam, opredeljenim v Prilogi II | ... | 448 |
| 114 | Regresi in subvencije stroškov | — | 449 |
| 115 | Od tega: | 450 | do |
| 10 „odprtih“ šifer, ki ustrezajo postavkam za zadevne stroške (postavke 59 do 89) | ... | 469 |
| 116 | Regresi in subvencije za nakup živali | — | 470 |
| 117 | Od tega: | 471 | do |
| 5 „odprtih“ šifer, ki ustrezajo postavkam za kategorije kupljenih živali (postavke 51 do 58) | ... | 480 |
| 118 | Regresi in subvencije skupaj | — | 481 |
| 119 | „Neuporabljeno“ | — | 482 |
| Razlike od prejšnjih obračunskih let | — | 483 |

Številka postavke

Poimenovanje

Šifra (1)

Znesek

112

Regresi in subvencije razen tistih za stroške in nakup živali

—

408

113

Od tega:

409

do

20 „odprtih“ šifer, ki ustrezajo kategorijam, opredeljenim v Prilogi II

...

448

114

Regresi in subvencije stroškov

—

449

115

Od tega:

450

do

10 „odprtih“ šifer, ki ustrezajo postavkam za zadevne stroške (postavke 59 do 89)

...

469

116

Regresi in subvencije za nakup živali

—

470

117

Od tega:

471

do

5 „odprtih“ šifer, ki ustrezajo postavkam za kategorije kupljenih živali (postavke 51 do 58)

...

480

118

Regresi in subvencije skupaj

—

481

119

„Neuporabljeno“

—

482

Razlike od prejšnjih obračunskih let

—

483

K.   PROIZVODNJA (razen živali) (postavke 120 do 375)

| Proizvod
  (postavka) | Vrsta pridelka
  (šifra) | Manjkajoči podatki
  (šifra) | Površina | Proizvodnja v obračunskem letu | Vrednost na začetku obračunskega obdobja | Prodaja | Poraba v gospodinjstvu in plačila v naravi | Vrednost na koncu obračunskega obdobja | Poraba kmetije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| 488 | 489 | 490 | 491 | 492 | 493 | 494 | 495 | 496 | 497 |
| 498 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2) |

Proizvod

(postavka)

Vrsta pridelka

(šifra)

Manjkajoči podatki

(šifra)

Površina

Proizvodnja v obračunskem letu

Vrednost na začetku obračunskega obdobja

Prodaja

Poraba v gospodinjstvu in plačila v naravi

Vrednost na koncu obračunskega obdobja

Poraba kmetije

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

488

489

490

491

492

493

494

495

496

497

498

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2)

L.   KVOTE IN DRUGE PRAVICE

| Kvota ali pravica | Vrsta šifre podatkov | | Plačila
  (nakup/zakup, najem) | Prejemki
  (prodaja/zakup, najem) | Vrednost na začetku obračunskega obdobja | Amortizacija | Vrednost na koncu obračunskega obdobja | Količina | Davki
  (vključno z dodatnimi dajatvami) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Šifra 1 = vpisi, ki se nanašajo na sredstva | neuporabljeno | Šifra 1 = vrednost nakupov | Šifra 1 = vrednost prodaje | Šifra 1 = vrednost | Šifra 1 = vrednost | Šifra 1 = vrednost | | Šifra 2 = vrednost |
| Šifra 2 = vpisi, ki se nanašajo na dohodke | | Šifra 2 = plačila za uporabo | Šifra 2 = prejemki od uporabe | Šifra 2 = neuporabljeno | Šifra 2 = neuporabljeno | Šifra 2 = neuporabljeno | | |

Kvota ali pravica

Vrsta šifre podatkov

Plačila

(nakup/zakup, najem)

Prejemki

(prodaja/zakup, najem)

Vrednost na začetku obračunskega obdobja

Amortizacija

Vrednost na koncu obračunskega obdobja

Količina

Davki

(vključno z dodatnimi dajatvami)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Šifra 1 = vpisi, ki se nanašajo na sredstva

neuporabljeno

Šifra 1 = vrednost nakupov

Šifra 1 = vrednost prodaje

Šifra 1 = vrednost

Šifra 1 = vrednost

Šifra 1 = vrednost

Šifra 2 = vrednost

Šifra 2 = vpisi, ki se nanašajo na dohodke

Šifra 2 = plačila za uporabo

Šifra 2 = prejemki od uporabe

Šifra 2 = neuporabljeno

Šifra 2 = neuporabljeno

Šifra 2 = neuporabljeno

M.   NEPOSREDNA PLAČILA v skladu z Uredbo št. 1782/2003 (3) (postavke 601 do 680 in 700 do 772)

| Proizvod ali kombinacija proizvoda
  (postavka) | | | Število osnovnih enot za plačila | Pomoč skupaj | Referenčni znesek | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | neuporabljeno | neuporabljeno | | | | neuporabljeno |

Proizvod ali kombinacija proizvoda

(postavka)

Število osnovnih enot za plačila

Pomoč skupaj

Referenčni znesek

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

neuporabljeno

neuporabljeno

neuporabljeno

N.   PODROBNOSTI O NAKUPIH IN PRODAJI ŽIVINE

| Kategorija živine
  (postavka) | | | Število kupljenih živali | Vrednost nakupov | Število prodanih živali | Vrednost prodaje | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | neuporabljeno | neuporabljeno | | | | | neuporabljeno |

Kategorija živine

(postavka)

Število kupljenih živali

Vrednost nakupov

Število prodanih živali

Vrednost prodaje

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

neuporabljeno

neuporabljeno

neuporabljeno

---

(1)  Vnesi številko postavke za kategorije zadevnih živali, proizvodov, stroškov ali neposredne pomoči.

(2)  Zadnja zaporedna številka = 487 + (10 × število vnesenih proizvodov).

(3)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

---

PRILOGA II

OPREDELITVE IN NAVODILA ZA POROČILO S KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA

I.   SPLOŠNE OPREDELITVE IN NAVODILA

(a)   Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva se nanašajo na eno kmetijsko gospodarstvo in na eno obračunsko leto 12 zaporednih mesecev.

(b)   Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva zadevajo izključno kmetijsko gospodarstvo. Ti podatki se nanašajo na aktivnosti gospodarstva in, če je primerno, na gozdarstvo in turizem, ki sta povezana s kmetijo. Pri pripravljanju poročila s kmetijskega gospodarstva se ne upošteva ničesar, kar je povezano s kakršnimi koli nekmetijskimi dejavnostmi lastnika ali njegove družine, ali s pokojnino, dediščino, zasebnimi bančnimi računi, lastnino izven kmetijskega gospodarstva, dohodnino, privatnim zavarovanjem itn.

Kadar se proizvodne zmogljivosti gospodarstva (plačana ali neplačana delovna sila, stroji ali oprema) uporabijo za povečanje vrednosti osnovnih sredstev (gradnja ali večja popravila strojev, gradnja, večja popravila ali celo rušenje poslopij, saditev ali sekanje sadnih dreves), ustreznih stroškov – ali ocene stroškov – ne prištejemo k obratovalnim stroškom gospodarstva. V vsakem primeru stroškov dela in delovnih ur vloženih v osnovna sredstva ne pripišemo k stroškom in podatkom o delu. Izjemoma, če nekaterih stroškov (ne stroškov delovne sile) vloženih v osnovna sredstva ne moremo ločeno izračunati (na primer uporabe traktorja) in če so ti izdatki vključeni pod stroške, se ocena teh stroškov vloženih v osnovna sredstva vpiše pod postavko 181 (Ostali proizvodi in prejemki).

V vsakem primeru se oceni vrednost pridobljenih osnovnih sredstev na podlagi stroškov (vključno vrednost plačane in/ali neplačane delovne sile) in le-ta mora biti dodana k vrednosti osnovnih sredstev v postavkah 94 do 101.

(c)   Podatki podani v poročilu s kmetijskega gospodarstva morajo biti vzeti iz poslovnih knjig, kjer so vpisi sistematični in redni skozi vse obračunsko leto.

(d)   Računovodski podatki so izraženi v denarnih enotah:

| — | ali brez DDV |
| --- | --- |

—

ali brez DDV

| — | ali z DDV v spodaj navedenih okoliščinah (glej postavke 107 do 111). |
| --- | --- |

—

ali z DDV v spodaj navedenih okoliščinah (glej postavke 107 do 111).

(e)   Računovodski podatki izraženi v denarnih enotah ne zajemajo regresov in subvencij. Regrese in subvencije smatramo za obliko direktne pomoči javnih skladov, ki so poseben prejemek (glej postavke 112 do 118)

(f)   Glede regresov in subvencij:

| — | V tabelo G je treba vstaviti regrese in subvencije, ki so bili prejeti v obračunskem letu, vključno s tistimi, ki so bili prejeti za naložbe v preteklih obračunskih letih. |
| --- | --- |

—

V tabelo G je treba vstaviti regrese in subvencije, ki so bili prejeti v obračunskem letu, vključno s tistimi, ki so bili prejeti za naložbe v preteklih obračunskih letih.

| — | V tabeli J so zabeležena:






  — | Vsa neposredna plačila v zvezi s proizvodnjo, območji ali živino, ki so v zvezi s tekočim obračunskim letom, tudi če še niso prejeta. |
| --- | --- | --- |

—

V tabeli J so zabeležena:

—

Vsa neposredna plačila v zvezi s proizvodnjo, območji ali živino, ki so v zvezi s tekočim obračunskim letom, tudi če še niso prejeta.

| — | Za plačila, namenjena razvoju podeželja, le zneski, ki so bili prejeti v obračunskem letu. |
| --- | --- |

—

Za plačila, namenjena razvoju podeželja, le zneski, ki so bili prejeti v obračunskem letu.

| — | Neposredna plačila, vpisana v tabelo M, so v zvezi z območji ali živino, evidentiranimi v tekočem obračunskem letu, tudi če še niso prejeta. |
| --- | --- |

—

Neposredna plačila, vpisana v tabelo M, so v zvezi z območji ali živino, evidentiranimi v tekočem obračunskem letu, tudi če še niso prejeta.

(g)   Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva morajo biti podani v naslednjih enotah in z naslednjo natančnostjo:

| — | vrednost: vrednosti v evrih ali v državnih denarnih enotah brez decimalk. Vendar, se lahko organ za zveze zadevne države članice in osebje Komisije, ki upravlja mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev medsebojno dogovorita, da se pri nacionalnih valutah z relativno nizko vrednostjo v primerjavi z evrom, vrednosti izrazijo v stotih ali tisočih enotah nacionalne valute, |
| --- | --- |

—

vrednost: vrednosti v evrih ali v državnih denarnih enotah brez decimalk. Vendar, se lahko organ za zveze zadevne države članice in osebje Komisije, ki upravlja mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev medsebojno dogovorita, da se pri nacionalnih valutah z relativno nizko vrednostjo v primerjavi z evrom, vrednosti izrazijo v stotih ali tisočih enotah nacionalne valute,

| — | fizične količine: v centih (q = 100 kg) razen pri jajcih, kjer so izražene v tisočih, in pri vinu in podobnih proizvodih, kjer so izražene v hektolitrih, |
| --- | --- |

—

fizične količine: v centih (q = 100 kg) razen pri jajcih, kjer so izražene v tisočih, in pri vinu in podobnih proizvodih, kjer so izražene v hektolitrih,

| — | površine: v arah, razen pri gobah, kjer so izražene v kvadratnih metrih celotne površine pridelkov, |
| --- | --- |

—

površine: v arah, razen pri gobah, kjer so izražene v kvadratnih metrih celotne površine pridelkov,

| — | povprečno število živine: do ene decimalke, razen pri perutnini in zajcih, kjer se navede cele številke in pri čebelah, kjer se navede število naseljenih panjev, |
| --- | --- |

—

povprečno število živine: do ene decimalke, razen pri perutnini in zajcih, kjer se navede cele številke in pri čebelah, kjer se navede število naseljenih panjev,

| — | enote dela: na dve decimalki. |
| --- | --- |

—

enote dela: na dve decimalki.

Določena mesta (glej tabele A do J v Prilogi I), kjer se nič ne označi, izpolnimo z ničlami.

Za proizvode iz tabele K, za transakcije, ki se nanašajo na kvote in druge predpisane pravice iz tabele L, za neposredna plačila iz tabele M in za podrobnosti o nakupih in prodaji živine iz tabele N, napišemo ničlo na mesta, kjer nimamo nič za označiti.

II.   OPREDELITVE IN NAVODILA GLEDE NA POSAMEZNE TOČKE V POROČILU S KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA

A.   SPLOŠNE INFORMACIJE O GOSPODARSTVU

1.   Številka gospodarstva

Vsakemu poročevalskemu gospodarstvu se dodeli številka, ko je prvič izbran. Gospodarstvo obdrži to številko ves čas, ko je vključeno v mrežo računovodskih podatkov. Že dodeljena številka se nikoli ne dodeli drugemu gospodarstvu.

Vendar pa kadar pride pri gospodarstvu do bistvene spremembe, zlasti, kadar je ta sprememba posledica delitve v dve ločeni gospodarstvi ali združenja z drugim gospodarstvom, se le-to lahko smatra za novo gospodarstvo. V tem primeru se mu dodeli nova številka. Sprememba v tipu kmetovanja gospodarstva ne zahteva nove številke. Kadar pa bi lahko prišlo do zmešnjave z kakršnim koli drugim gospodarstvom, ker je gospodarstvo obdržalo svojo številko (na primer, kadar se ustvarijo nove poddivizije v regiji), je treba številko spremeniti. Tabela, ki prikazuje ujemanje starih in novih številk, se potem pošlje Komisiji.

Številka gospodarstva ima tri skupine kazalnikov:

Zaporedna št. 1 – Divizija: dodeli se kodna številka, ki ustreza seriji šifer v Prilogi I k Uredbi Komisije (EGS) št. 1859/82 (1).

Zaporedna št. 2 – Poddivizija: dodeli se kodna številka.

Izbrane poddivizije naj bi slonele na skupnem sistemu klasifikacije regij, imenovanem nomenklatura teritorialnih statističnih enot (NUTS), ki jo je ustanovila Statistična pisarna evropskih skupnosti v sodelovanju z nacionalnimi inštituti za statistiko.

V vsakem primeru pošlje zadevna država članica Komisiji tabelo, ki prikazuje za vsako uporabljeno šifro poddivizije ustrezno NUTS regijo, kot tudi ustrezno regijo, za katero so izračunane posebne vrednosti standardiziranega pokritja.

Zaporedna št. 3 – Zaporedna številka gospodarstva.

2.   Podrobnosti o računalniških zapisih

Podatki, ki ustrezajo prvim petim zaporednim številkam, tvorijo označbo gospodarstva. Ta se ponovi na vrhu vsakega zapisa. Šesti podatek vsakega gospodarstva je število nedeljivih 10-podatkovnih skupin.

3.   Organizacijska oblika gospodarstva

| 1. | = | Posamezne (družinske) kmetije: gospodarstva, kjer gospodarski rezultat nudi nadomestilo za vloženo neplačano delovno sile in lastni kapital imetnika/upravitelja in njegove družine. |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | Partnerstvo: gospodarstva, kjer gospodarski rezultat nudi nadomestilo za proizvodne dejavnike, ki jih vloži v gospodarstvo več partnerjev, od katerih jih vsaj polovico sodeluje pri delu na kmetiji kot neplačana delovna sila. |
| 3. | = | Drugo: gospodarstva, ki nimajo neplačane delovne sile in ostala gospodarstva, ki niso uvrščena v kategorijah 1 in 2. |

1.

=

Posamezne (družinske) kmetije: gospodarstva, kjer gospodarski rezultat nudi nadomestilo za vloženo neplačano delovno sile in lastni kapital imetnika/upravitelja in njegove družine.

2.

=

Partnerstvo: gospodarstva, kjer gospodarski rezultat nudi nadomestilo za proizvodne dejavnike, ki jih vloži v gospodarstvo več partnerjev, od katerih jih vsaj polovico sodeluje pri delu na kmetiji kot neplačana delovna sila.

3.

=

Drugo: gospodarstva, ki nimajo neplačane delovne sile in ostala gospodarstva, ki niso uvrščena v kategorijah 1 in 2.

4.   Dejavniki državnega vzorčenja in ponderiranja

Zaporedna št. 20: nacionalno ponderiranje kmetije po izračunu države članice. Vrednosti morajo biti izražene v stotinah.

Zaporedna št. 21:

Zaporedna št. 22:

5.   Lokacija gospodarstva

Dana številka se nanaša na najustreznejšo geografsko enoto (po možnosti občino), v kateri se gospodarstvo nahaja.

Komisiji se pošlje zemljevid teh enot s številkami. Komisijo je treba opozoriti na kakršne koli pomembne spremembe pri mejah teh geografskih enot.

6.   Kategorija gospodarstva

Zaporedna št. 32 – Ekološko kmetovanje: treba je označiti, ali gospodarstvo uporablja metode ekološkega kmetovanja v smislu Uredbe (EGS) št. 2092/91 in zlasti člena 6 Uredbe. Uporabi se naslednje kodne številke:

1.= gospodarstvo ne uporablja metod ekološkega kmetovanja

2.= gospodarstvo uporablja samo metode ekološkega kmetovanja

3.= gospodarstvo se preusmerja v metode ekološkega pridelovanja ali uporablja obe metodi, ekološko in drugo.

Zaporedna št. 33: Šifra kategorije gospodarstva (v skladu s Prilogo II k Odločbi Komisije 85/377/EGS (2) v času izbora za zadevno obračunsko leto.

Zaporedna št. 34: Šifra kategorije gospodarstva v skladu s Prilogo II k Odločbi 85/377/EGS na podlagi računovodskih podatkov zadevnega leta.

Zaporedna št. 35: Šifra razreda ekonomske velikosti gospodarstva (v skladu s Prilogo III k Odločbi 85/377/EGS) v času izbora za zadevno obračunsko leto.

Zaporedna št. 36: Šifra razreda ekonomske velikosti gospodarstva v skladu s Prilogo III k Odločbi 85/377/EGS na podlagi računovodskih podatkov zadevnega leta.

7.   Datum zaključka vodenja računov in oblikovanje informacijskega medija

Zaporedna št. 37 – Datum izteka obračunskega leta: na primer 30.6.2009 ali 31.12.2009.

Zaporedna št. 38 – Datum oblikovanja informacijskega medija: na primer 15.8.2010.

8.   Območja z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost

Potrebno je navesti, ali leži večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva na območju, ki ga pokrivajo členi 18 do 20 Uredbe (ES) št. 1257/1999 (3). Uporabi se naslednje kodne številke:

| 1 | = | večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva ne leži na območjih z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost v smislu členov 18 do 20 Uredbe (ES) št. 1257/1999; |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži na območjih z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost v smislu členov 19 do 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999; |
| 3. | = | večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži v hribovitem svetu v smislu člena 18 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999; |
| 4. | = | površine so tako majhne in številne v teh državah članicah, da te informacije niso pomembne |

1

=

večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva ne leži na območjih z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost v smislu členov 18 do 20 Uredbe (ES) št. 1257/1999;

2.

=

večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži na območjih z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost v smislu členov 19 do 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999;

3.

=

večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži v hribovitem svetu v smislu člena 18 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999;

4.

=

površine so tako majhne in številne v teh državah članicah, da te informacije niso pomembne

9.   Druge posebnosti kmetije

Zaporedna št. 40 – Namakana KZU Kmetijska zemljišča v uporabi, razen v zavarovanih prostorih, ki so med letom dejansko namakana s stalnimi ali mobilnimi namakalnimi napravami ne glede na uporabljen postopek (škropljenje, poplavljanje).

Zaporedna št. 41 – Nadmorska višina Nadmorsko višino je treba označiti z ustrezno kodno številko:

1.= večji del gospodarstva leži na višini pod 300 m;

2.= večji del gospodarstva leži na višini od 300 m do 600 m;

3.= večji del gospodarstva leži na višini nad 600 m;

4.= ni podatka

Zaporedna št. 42 – Planinska in druga paša, ki ni vključena v KZU: Število (celotno) pašnih dni glav velike živine (GVŽ) na zemljišču, ki ni del KZU.

Pašni dan GVŽ je enota enaka enodnevni paši ene krave molznice ali ene živali goveda ali enega konja starih več kot dve leti. Pašni dnevi za živino in konje, ki so mlajši od dveh let, koze in ovce se pretvori v GVŽ pašne dneve z uporabo koeficientov 0,5, 0,2 in 0,15 v istem zaporedju.

Zaporedna št. 43 – Celotna površina zaščitenih prostorov: izražena v arih, na kateri po pravilu lahko gojimo pridelke tipa 5: na primer pridelke 138, 141 in 156 ter pridelke 143, 285 in 157 tipa 5.

„Zaščiteni prostori“ pomeni rastlinjake, stalne zaščitne okvirje in dostopne tunele, ne vključuje pa nedostopnih plastičnih tunelov, zvoncev ali katerih koli drugih prenosnih zaščitnih okvirjev (glej definicije za pridelke 138, 141 in 156 v tabeli K).

„Celotna“ površina pomeni celotno površino zemljišča v zaščitenem prostoru ne glede na njegovo uporabo (torej vključno s potmi). Pri večnadstropnih rastlinjakih se površina zemljišča šteje le enkrat.

Zaporedna št. 44 – Površina strukturnih skladov: potrebno je navesti, ali leži večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva na območju, ki ga pokrivajo členi 5, 6 ali 8 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Uporabi se naslednje kodne številke:

6.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva ne leži na območju cilja „konvergenca“ v smislu Uredbe (ES) št. 1083/2006 in zlasti člena 5 Uredbe;

7.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži na območju „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ v smislu Uredbe (ES) št. 1083/2006 in zlasti člena 6 Uredbe;

8.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži na območju, ki je upravičeno do „prehodne podpore“ v smislu člena 8 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

Zaporedna št. 45 – Površina z omejitvami povezanimi z okoljem: potrebno je navesti, ali leži večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva na območju, ki ga pokriva člen 38 Uredbe (ES) št. 1698/2005. Uporabi se naslednje kodne številke:

1.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva ne leži na območju, ki je upravičeno do plačil v okviru območij Natura 2000 ali plačil, vezanih na Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), v smislu člena 38 Uredbe (ES) št. 1698/2005;

2.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži na območju, ki je upravičeno do plačil v okviru območij Natura 2000 in plačil, vezanih na Direktivo 2000/60/ES, v smislu člena 38 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

B.   VRSTA POSESTI NA KZU

Zemljišče gospodarstva, ki ga skupaj posedujejo dva ali več partnerjev, je treba vpisati ali kot v posesti lastnika, zakupljeno ali v skupni rabi glede na veljaven dogovor med partnerji.

10.   KZU v posesti lastnika

Kmetijska zemljišča v uporabi (orna zemlja, travniki in intenzivni pašniki, trajni nasadi), pri katerih je kmet lastnik, doživljenjski najemnik ali zakupnik in/ali KZU pod podobnimi pogoji. Vključno zemljišče dano v najem drugim pripravljeno za setev (postavka 149).

11.   KZU v zakupu

Kmetijska zemljišča v uporabi (orna zemlja, travniki in intenzivni pašniki, trajni nasadi), ki jih obdeluje oseba, ki ni lastnik, doživljenjski najemnik ali zakupnik, a ima to površino v zakupu (zakupnina se plačuje v denarju in/ali v naravi; v glavnem je določena vnaprej in se običajno ne spreminja glede na rezultate kmetovanja) in/ali so KZU v uporabi pod podobnimi pogoji.

Zakupljena površina ne zajema zemljišč, katerih pridelke se kupuje še kot stoječe pridelke. Vsote plačane za nakup še stoječih pridelkov je treba v primeru travnikov ali krme dati pod postavke 65 do 67 v tabeli F (kupljena krma) in v primeru tržnih pridelkov (pridelki, ki se jih običajno prodaja) pod postavko 76 (ostali posebni stroški rastlinske pridelave). Tržne pridelke, ki so kupljeni še stoječi, je treba navesti brez določanja zadevne površine (glej navodila v zvezi s površino, stolpec 4, tabela K).

Zemljišče, ki je občasno najeto za manj kot eno leto, in njegovi pridelki se obravnavajo na podoben način kot zemljišče, katerega pridelki so kupljeni kot še stoječi pridelki.

12.   Kmetijska zemljišča v skupni rabi

Kmetijska zemljišča v uporabi (orna zemlja, travniki in intenzivni pašniki, trajni nasadi), ki jih skupno obdelujeta dajalec in obdelovalec na podlagi pogodbe o skupnem obdelovanju in/ali kmetijska zemljišča v uporabi obdelovana pod podobnimi pogoji.

C.   DELOVNA SILA

Delovno silo pomenijo vse osebe, ki delajo na kmetiji med obračunskim letom (glej nadaljevanje). Vendar to ne vključuje oseb, ki so to delo opravile namesto druge osebe ali podjetja (kmetijska pogodbena dela, katerega stroški se navedejo v tabelo F pod postavko 60).

V primeru medsebojne pomoči med kmetijami, kjer pomeni ta pomoč izmenjavo dela, kjer je prejeta pomoč načeloma enaka ponujeni pomoči, se v poročilu s kmetijskega gospodarstva specificira čas dela delovne sile in kakršna koli s tem povezana plačila.

Včasih je prejeta pomoč kompenzacija druge vrste pomoči (na primer pomoč, prejeta v obliki dela, se kompenzira z dobavo strojev). Kadar je izmenjava storitev v manjšem obsegu, se na poročilu s kmetijskega gospodarstva ne označi nič (v zgornjem primeru se prejeta pomoč ne navede pod delovno silo; vendar pa stroški strojev vključujejo stroške dajanja opreme na voljo). V izjemnih primerih, kadar doseže izmenjava storitev večji obseg, je postopek eden od naslednjih:

| (a) | pomoč, prejeta v obliki dela, se kompenzira s storitvijo druge vrste (na primer dobavo strojev): opravljeni delovni čas se zabeleži kot plačano delo na kmetiji (postavki 20 ali 21, odvisno ali je delovna sila zaposlena na kmetiji redno ali drugače); vrednost ponujene pomoči se zabeleži in kot proizvodnja pod ustrezno postavko (v tem primeru postavka 177: „Pogodbeno delo za druge, vključno najem opreme“) in kot strošek (pod postavko 59 „Plače in dajatve za socialno zavarovanje“); |
| --- | --- |

(a)

pomoč, prejeta v obliki dela, se kompenzira s storitvijo druge vrste (na primer dobavo strojev): opravljeni delovni čas se zabeleži kot plačano delo na kmetiji (postavki 20 ali 21, odvisno ali je delovna sila zaposlena na kmetiji redno ali drugače); vrednost ponujene pomoči se zabeleži in kot proizvodnja pod ustrezno postavko (v tem primeru postavka 177: „Pogodbeno delo za druge, vključno najem opreme“) in kot strošek (pod postavko 59 „Plače in dajatve za socialno zavarovanje“);

| (b) | pomoč, ponujena v obliki dela, se kompenzira s storitvijo druge vrste (na primer dobavo strojev): v tem primeru se delovni čas in kakršna koli s tem povezana plačila ne upošteva; vrednost storitve je zabeležena kot vložek pod ustrezno postavko (v tem primeru postavka 60 „Pogodbeno delo in najem strojev“). |
| --- | --- |

(b)

pomoč, ponujena v obliki dela, se kompenzira s storitvijo druge vrste (na primer dobavo strojev): v tem primeru se delovni čas in kakršna koli s tem povezana plačila ne upošteva; vrednost storitve je zabeležena kot vložek pod ustrezno postavko (v tem primeru postavka 60 „Pogodbeno delo in najem strojev“).

Treba je razlikovati naslednje kategorije delovne sile:

A.   Stalna neplačana delovna sila

Neplačana delovna sila ali delovna sila, ki je plačana manj (v gotovini ali naravi), kot se običajno plača za opravljene storitve (tako plačilo se ne navede pod stroške kmetije) in ki je med obračunskim letom (razen v času počitnic) vsaj en cel dan na teden delala na kmetiji.

Redno zaposlena oseba, ki pa je zaradi posebnih razlogov delala na kmetiji samo omejeno obdobje v obračunskem letu, se vseeno navede (s številom dejansko opravljenih ur) kot redna delovna sila.

Ti ali podobni primeri lahko nastanejo:

| (a) | posebni pogoji proizvodnje na kmetiji, zaradi katerih se delovna sila ne potrebuje skozi vse leto: na primer kmetije z oljkami in vinogradi, gospodarstva, ki se ukvarjajo s sezonskim pitanjem živali ali s proizvodnjo sadja in zelenjave na prostem; |
| --- | --- |

(a)

posebni pogoji proizvodnje na kmetiji, zaradi katerih se delovna sila ne potrebuje skozi vse leto: na primer kmetije z oljkami in vinogradi, gospodarstva, ki se ukvarjajo s sezonskim pitanjem živali ali s proizvodnjo sadja in zelenjave na prostem;

| (b) | odsotnost z dela, ki ni zaradi običajnih počitnic, na primer služenje vojaškega roka, bolezen, nesreča, porodniški dopust, podaljšan dopust itn.; |
| --- | --- |

(b)

odsotnost z dela, ki ni zaradi običajnih počitnic, na primer služenje vojaškega roka, bolezen, nesreča, porodniški dopust, podaljšan dopust itn.;

| (c) | preselitev ali izselitev z gospodarstva; |
| --- | --- |

(c)

preselitev ali izselitev z gospodarstva;

| (d) | popolno prenehanje dela na gospodarstvu zaradi nesreč (poplave, požar itn.). |
| --- | --- |

(d)

popolno prenehanje dela na gospodarstvu zaradi nesreč (poplave, požar itn.).

Podkategorije so naslednje:

13.   Imetnik/upravitelj

Oseba, ki nosi gospodarsko in pravno odgovornost za gospodarstvo in skrbi za vsakodnevno vodenje gospodarstva. V primeru skupnega obdelovanja je skupni obdelovalec označen kot imetnik/upravitelj.

14.   Imetnik/ni upravitelj

Oseba, ki nosi gospodarsko in pravno odgovornost za kmetijo, a gospodarstva ne vodi vsakodnevno.

15.   Upravitelj/ni imetnik

Oseba, ki skrbi za vsakodnevno vodenje gospodarstva, a ni zanjo gospodarsko in pravno odgovorna.

16.   Zakonec imetnika (imetnikov)

17.   Ostala redna neplačana delovna sila

Redna neplačana delovna sila, ki ni vključena v predhodnih postavkah. Vključuje tudi preddelavca in podupravitelje, ki niso odgovorni za vodenje celotne kmetije.

B.18.   Občasna in sezonska neplačana delovna sila

Neplačana delovna sila, ki med obračunskim letom ni redno delala na gospodarstvu, se združi pod to postavko.

C.   Stalna plačana delovna sila

Delovna sila plačana (v denarju in/ali v naravi) po običajni lestvici za opravljene storitve in ki je med obračunskim letom (razen v času počitnic) delala vsaj en cel dan v tednu za gospodarstvo.

Prikazati je treba naslednje podkategorije:

19.   Upravitelj kmetije

Plačana oseba, ki skrbi za dnevno vodenje gospodarstva.

20.   Ostali

Vsa stalna plačana delovna sila (razen plačanega upravitelja gospodarstva) se združi pod to postavko. Vključuje tudi preddelavca in podupravitelje, ki niso odgovorni za vodenje celotne kmetije.

D.21.   Občasna in sezonska plačana delovna sila

Plačana delovna sila, ki med obračunskim letom ni stalno delala na gospodarstvu (vključno delavci na akord), se združi pod to postavko.

STOLPCI V TABELI C

Opravljane naloge (šifra) (stolpec 1, mesta 51, 55, 59, 63 in 67)

Opravljana naloga je označena s kodno številko, na primer:

| 1. | = | imetnik/upravitelj; |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | imetnik/ni upravitelj; |
| 3. | = | upravitelj/ni imetnik. |

1.

=

imetnik/upravitelj;

2.

=

imetnik/ni upravitelj;

3.

=

upravitelj/ni imetnik.

Kadar ima več oseb isto funkcijo (na primer dva brata, oče in sin, itn.) se vsak zabeleži v padajočem zaporedju glede na odgovornost; v primeru iste odgovornosti pa glede na starost. Tako so podatki za osebo z največjo odgovornostjo zabeleženi na mestih 51 do 54; tisti za osebo, ki je po odgovornosti naslednja, na mestih 55 do 58, itn.

Število oseb (stolpec 1, mesti 71 in 74)

Treba je navesti število zakoncev in število oseb v kategoriji „Ostala stalna neplačana delovna sila“. Kjer je več imetnikov, je lahko več kot en zakonec.

Letnica rojstva (stolpec 2)

Treba je navesti le letnice rojstva imetnika (imetnikov) in/ali upravitelja (upraviteljev) (kategorije 13 do 15 in 19), tako da vpišemo zadnji dve številki letnice.

Celotna delovna sila: število letnih enot (stolpec 3)

Stalno zaposlena celotna delovna sila je izražena v letnih delovnih enotah. Ena letna delovna enota je enaka eni osebi, ki je polno zaposlena na gospodarstvu. Ena oseba ne more preseči ekvivalenta ene delovne enote, celo kadar njen dejanski delovni čas preseže normo za tisto regijo in kategorijo gospodarstva. Oseba, ki ne dela na gospodarstvu celo leto, predstavlja delež „letne enote“. „Letno delovno enoto“ za vsako tako osebo dobimo z deljenjem njenega dejanskega letnega delovnega časa z običajnim letnim delovnim časom polno zaposlenega delavca v zadevni regiji in na gospodarstvu enake kategorije.

V primeru manj zmožnih delavcev je treba ekvivalent letne delovne enote zmanjšati sorazmerno njihovim zmožnostim.

Čas, porabljen za delo (stolpec 4)

Čas, porabljen za delo je treba označiti v urah. Nanašati se mora na čas, ki je dejansko posvečen delu na gospodarstvu. V primeru manj zmožnih delavcev je treba čas za delo zmanjšati sorazmerno njihovim zmožnostim.

Čas dela delavcev na akord je ocenjen z deljenjem celotnega plačanega zneska za delo z urnim plačilom delavca zaposlenega po urah.

Delo na kmetijskem gospodarstvu

Delo na gospodarstvu zajema vse delo v zvezi z organizacijo, nadzorom in izvajanjem, tako ročno kot tudi administrativno, ki se opravlja pri običajnem delovanju gospodarstva, na primer:

| — | finančna organizacija in upravljanje (prodaja in nakupi kmetije, knjigovodstvo itn.), |
| --- | --- |

—

finančna organizacija in upravljanje (prodaja in nakupi kmetije, knjigovodstvo itn.),

| — | delo na polju (oranje, sejanje, žetev, vzdrževanje sadovnjakov itn.), |
| --- | --- |

—

delo na polju (oranje, sejanje, žetev, vzdrževanje sadovnjakov itn.),

| — | živinoreja (priprava krme, krmljenje živali, molža, nega živine itn.), |
| --- | --- |

—

živinoreja (priprava krme, krmljenje živali, molža, nega živine itn.),

| — | priprava proizvodov za trg, skladiščenje in predelava na kmetiji, |
| --- | --- |

—

priprava proizvodov za trg, skladiščenje in predelava na kmetiji,

| — | vzdrževalna dela na poslopjih, strojih, opremi, ograjah, jarkih itn., |
| --- | --- |

—

vzdrževalna dela na poslopjih, strojih, opremi, ograjah, jarkih itn.,

| — | prevozi za gospodarstvo, ki jih opravi delovna sila na kmetiji, |
| --- | --- |

—

prevozi za gospodarstvo, ki jih opravi delovna sila na kmetiji,

| — | ostalo delo neposredno povezano z delom na kmetiji:






  — | gozdarska dela na gozdnih površinah, ki pripadajo kmetijskemu gospodarstvu, |
| --- | --- | --- |

—

ostalo delo neposredno povezano z delom na kmetiji:

—

gozdarska dela na gozdnih površinah, ki pripadajo kmetijskemu gospodarstvu,

| — | delo v zvezi s turizmom (vzdrževanje kampov, površin za šport in rekreacijo, jahanje, oddajanje hišic itn.), kjer je to delo dodatno in se prekriva z delom na gospodarstvu do take mere, da je praktično nemogoče ločiti turistične dejavnosti od običajnega dela na gospodarstvu (v tem primeru so zaslužki in vložki v zvezi s turizmom vključeni pod proizvode (glej postavko 179) oziroma pod vložke gospodarstva), |
| --- | --- |

—

delo v zvezi s turizmom (vzdrževanje kampov, površin za šport in rekreacijo, jahanje, oddajanje hišic itn.), kjer je to delo dodatno in se prekriva z delom na gospodarstvu do take mere, da je praktično nemogoče ločiti turistične dejavnosti od običajnega dela na gospodarstvu (v tem primeru so zaslužki in vložki v zvezi s turizmom vključeni pod proizvode (glej postavko 179) oziroma pod vložke gospodarstva),

| — | pogodbeno delo za druge, kjer je le-to občasno in opravljeno z opremo gospodarstva (plačilo za to je vključeno v proizvodnji gospodarstva). |
| --- | --- |

—

pogodbeno delo za druge, kjer je le-to občasno in opravljeno z opremo gospodarstva (plačilo za to je vključeno v proizvodnji gospodarstva).

Naslednje ni vključeno v delo gospodarstva:

| — | delo, s katerim vplivamo na vrednost osnovnih sredstev (gradnja ali večja popravila poslopij ali strojev, sajenje sadovnjakov, rušenje poslopij, krčenje sadovnjakov itn.), |
| --- | --- |

—

delo, s katerim vplivamo na vrednost osnovnih sredstev (gradnja ali večja popravila poslopij ali strojev, sajenje sadovnjakov, rušenje poslopij, krčenje sadovnjakov itn.),

| — | delo, ki ga za gospodinjstvo opravi imetnik ali upravitelj. |
| --- | --- |

—

delo, ki ga za gospodinjstvo opravi imetnik ali upravitelj.

D.   ŠTEVILO IN VREDNOST ŽIVINE

Treba je ločevati med naslednjimi kategorijami živine:

22.   KONJI (KOPITARJI) (vseh starosti)

Vključno tekmovalni in jahalni konji, osli, mule, mezgi itn.

23.   TELETA ZA PITANJE

Teleta za pitanje, ki se jih običajno zakolje pri približno šestih mesecih starosti.

24.   DRUGO GOVEDO DO ENEGA LETA

25.   MOŠKO GOVEDO OD ENEGA DO DVEH LET

26.   ŽENSKO GOVEDO OD ENEGA DO DVEH LET

Razen ženskega goveda, ki je telilo.

27.   MOŠKO GOVEDO STAREJŠE OD DVEH LET

28.   PLEMENSKE TELICE

Žensko govedo starejše od dveh let, ki še ni telilo in je namenjeno za obnovo črede.

29.   TELICE ZA PITANJE

Žensko govedo starejše od dveh let, ki še ni telilo in ni namenjeno za obnovo črede.

30.   KRAVE MOLZNICE

Žensko govedo, ki je telilo (vključno mlajše od dveh let), ki je izključno ali v glavnem namenjeno za proizvodnjo mleka za prehrano ljudi in za predelavo v mlečne izdelke.

31.   IZLOČENE KRAVE MOLZNICE

Krave molznice po prenehanju laktacije. Če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

32.   OSTALE KRAVE

| 1. | Žensko govedo, ki je telilo (vključno mlajše od dveh let), ki je namenjeno izključno ali v glavnem za vzrejo telet in katerih mleko se ne uporablja za prehrano ljudi ali za predelavo v mlečne izdelke. |
| --- | --- |

1.

Žensko govedo, ki je telilo (vključno mlajše od dveh let), ki je namenjeno izključno ali v glavnem za vzrejo telet in katerih mleko se ne uporablja za prehrano ljudi ali za predelavo v mlečne izdelke.

| 2. | Krave za vleko. |
| --- | --- |

2.

Krave za vleko.

| 3. | Izločene krave nemolznice (ki so ali niso pitane pred zakolom). |
| --- | --- |

3.

Izločene krave nemolznice (ki so ali niso pitane pred zakolom).

Postavke 23 do 32 vsebujejo tudi ustrezne kategorije za bivole in samice bivolov.

33.   ČEBELJI PANJI, OZNAČENI S ŠTEVILOM NASELJENIH PANJEV

34.   ZAJCI, PLEMENSKE SAMICE

35. Do 37: Neuporabljeno

38.   KOZE, PLEMENSKE SAMICE

39.   OSTALE KOZE

Koze, ki niso plemenske samice.

40.   OVCE, PLEMENSKE SAMICE

Ovčje samice, starejše od dveh let, namenjene obnovi črede.

41.   OSTALE OVCE

Ovce vseh starosti razen samic.

42.   Neuporabljeno

43.   PUJSKI

Pujski do 20 kilogramov žive teže.

44.   PLEMENSKE SVINJE

Plemenske svinje težje od 50 kilogramov razen izločenih svinj (glej postavko 46 „Ostali prašiči“).

45.   PRAŠIČI ZA PITANJE

Prašiči za pitanje z več kot 20 kilogramov žive teže razen izločenih svinj in merjascev (glej postavko 46 „Ostali prašiči“).

46.   OSTALI PRAŠIČI

Prašiči z več kot 20 kilogramov žive teže razen plemenskih svinj (glej postavko 44) in prašičev za pitanje (glej postavko 45).

47.   PIŠČANCI

Razen kokoši nesnic in izločenih kokoši. Ne vključuje piščet.

48.   KOKOŠI NESNICE

Vključno jarčke, kokoši nesnice in izločene kokoši. Jarčke so mlade kokoške, ki še niso pričele valiti. Ne vključuje piščet.

49.   OSTALA PERUTNINA

Vključno race, purani, gosi, pegatke in noji. Vključuje plemenske samice. Ne vključuje piščet.

50.   OSTALE ŽIVALI

Samo vrednost. Vključuje piščeta, zajce, ki niso plemenske samice, jelene, bizone in ribe. Vključuje tudi ponije in druge živali za kmečki turizem. Ne vključuje proizvodov ostalih živali (glej tabelo K, postavko 170).

STOLPCI V TABELI D

Vrednost na začetku obračunskega obdobja (stolpca 1 in 2)

| | Število (stolpec 1)
  Število živine, ki pripada gospodarstvu na začetku obračunskega leta, ne glede na to, ali se takrat nahaja na gospodarstvu ali ne. |
| --- | --- |

Število (stolpec 1)

Število živine, ki pripada gospodarstvu na začetku obračunskega leta, ne glede na to, ali se takrat nahaja na gospodarstvu ali ne.

| | Vrednost (stolpec 2)
  Vrednost živine, ki pripada gospodarstvu na začetku obračunskega leta, določena na osnovi takrat veljavnih cen. |
| --- | --- |

Vrednost (stolpec 2)

Vrednost živine, ki pripada gospodarstvu na začetku obračunskega leta, določena na osnovi takrat veljavnih cen.

Vrednost na koncu obračunskega obdobja (stolpca 3 in 4)

| | Število (stolpec 3)
  Število živine, ki pripada gospodarstvu na koncu obračunskega leta, ne glede na to ali se takrat nahaja na gospodarstvu ali ne. |
| --- | --- |

Število (stolpec 3)

Število živine, ki pripada gospodarstvu na koncu obračunskega leta, ne glede na to ali se takrat nahaja na gospodarstvu ali ne.

| | Vrednost (stolpec 4)
  Vrednost živine, ki pripada gospodarstvu na koncu obračunskega leta, določena na osnovi takrat veljavnih cen. |
| --- | --- |

Vrednost (stolpec 4)

Vrednost živine, ki pripada gospodarstvu na koncu obračunskega leta, določena na osnovi takrat veljavnih cen.

Povprečno število (stolpec 5)

Povprečno število je zaokroženo na eno decimalko, razen pri perutnini in zajcih, kjer je treba navesti cele številke. Vsaka enota se nanaša na prisotnost ene živali na gospodarstvu v enem letu. Živali se štejejo sorazmerno dolžini časa, ko so bile na gospodarstvu v enem letu.

Povprečno število se določi ali s periodičnim popisom ali pa z beleženjem prihodov in odhodov. To zajema vse živali prisotne na gospodarstvu, vključno živali, ki so vzrejene ali pitane po pogodbi (živali, ki ne pripadajo gospodarstvu, ki pa so tam vzrejene ali pitane samo v obliki storitve lastnika, ki pa ne prevzame finančnega tveganja običajno povezanega z vzrejo takih živali) in živali prejete ali oddane v najeto pašo v obdobju leta, med katerim so prisotne na gospodarstvu.

E.   NAKUP IN PRODAJA ŽIVINE

Specificirane so naslednje kategorije živali:

51.   Konji (kopitarji)

52.   Govedo

Postavka 52 vključuje tudi prodajo in nakup bivolov.

53.   Neuporabljeno

54.   Ovce

55.   Koze

56.   Prašiči

57.   Perutnina

Vsebuje tudi znesek plačan za jajca za valjenje in nakup ter prodajo piščet.

58.   Ostale živali

Vključuje zajce in naseljene čebelje panje.

STOLPCI V TABELI E

Nakupi živine (stolpec 1)

Celotni nakupi živine med obračunskim letom (vključno nakupni stroški). S tem povezani regresi in subvencije niso odšteti od celote teh nakupov, ampak so specificirani pod postavko 116 (glej navodila za to postavko).

Prodaja živine (stolpec 2)

Celotna prodaja živine med obračunskim letom. Pripadajoči regresi in subvencije niso zajeti v celotnem znesku prodaje, ampak so specificirani pod postavko 112 (glej navodila v zvezi s to postavko).

Kadar so stroški trženja, če sploh so, znani, se jih ne odšteje od celotnega zneska prodaje, ampak se jih navede pod postavko 71 („Ostali posebni stroški živinoreje“).

Poraba v gospodinjstvu in plačila v naravi (stolpec 3)

Vrednost živine, ki se jo med obračunskim letom konzumira v gospodinjstvu gospodarstva ali uporabi za plačilo v naravi, je ocenjena po ceni na kmetiji.

F.   STROŠKI

Stroški kmetije (v denarju ali v naravi) se nanašajo na „potrošnjo“ proizvodnih virov (vključno porabo na kmetiji), ki ustrezajo proizvodnji kmetije med obračunskim letom ali na „potrošnjo“ teh virov med obračunskim letom. Kadar se določeni izdatki nanašajo deloma na privatno porabo, deloma na stroške kmetije (na primer elektrika, voda, goriva za ogrevanje in motorje itn.), se v poročilu s kmetijskega gospodarstva navede le stroške kmetije. Treba je navesti tudi izdatke za osebne avtomobile sorazmerno glede na njihovo uporabo za namene kmetije.

Pri izračunavanju stroškov v zvezi s proizvodnjo v obračunskem letu, je treba nakupe in porabo kmetije med letom prilagoditi spremembam vrednosti (vključno spremembam pri obdelovanju). Pri vsaki točki je treba ločeno navesti celotne plačane stroške in vrednost porabe na kmetiji.

Kjer so označeni stroški za celotno „potrošnjo“ vložkov med obračunskim letom, toda ne ustrezajo proizvodnji med tem letom, je treba označiti spremembe v zalogah vložkov (vključno stroške, ki izvirajo iz pridelkov) pod postavko 102 „obratna sredstva“.

Stroški, ki se nanašajo na „potrošnjo“ osnovnih sredstev so izraženi z amortizacijo, zato izdatkov za pridobitev osnovnih sredstev ne obravnavamo kot strošek kmetije. Glede navodil za amortizacijo glej postavke 94 do 103.

Izdatkov v postavkah stroškov, ki so v obračunskem obdobju ali kasneje povrnjeni (na primer popravilo traktorja kot posledica nesreče, ki ga krije zavarovalnica ali tretja oseba) ne navedemo kot stroške kmetije in ustreznih prejemkov ne vključimo med računovodske izkaze kmetije.

Prejemke od ponovne prodaje kupljenih zalog je treba odšteti od ustreznih vložkov.

Regresov in subvencij, ki so povezani s stroški, ne odštejemo od ustreznih točk stroškov, ampak jih navedemo pod postavko 114 (glej navodila k tej postavki). Regresi in subvencije za investicije so prikazani pod postavkami 94 do 103.

Stroški zajemajo tudi vse izdatke v zvezi z nakupi, ki se nanašajo na vsako točko stroškov.

Stroški so razvrščeni, kot sledi:

59.   Plače in dajatve za socialno zavarovanje plačane delovne sile

Ta točka zajema naslednje:

| — | plače, ki so dejansko izplačane delavcem v denarju ne glede na podlago plačila (po delu ali po urah) z odbitkom kakršnih koli socialnih dodatkov, ki se plačajo imetniku kot delodajalcu kot kompenzacija pri dajanju plače za neopravljeno delo (na primer: odsotnost z dela zaradi nesreče, poklicnega izobraževanja itn.), |
| --- | --- |

—

plače, ki so dejansko izplačane delavcem v denarju ne glede na podlago plačila (po delu ali po urah) z odbitkom kakršnih koli socialnih dodatkov, ki se plačajo imetniku kot delodajalcu kot kompenzacija pri dajanju plače za neopravljeno delo (na primer: odsotnost z dela zaradi nesreče, poklicnega izobraževanja itn.),

| — | plačilo v naravi (na primer prenočišče, hrana, nastanitev, kmetijski pridelki itn.), |
| --- | --- |

—

plačilo v naravi (na primer prenočišče, hrana, nastanitev, kmetijski pridelki itn.),

| — | dodatki za storilnost ali izobrazbo, darila, nagrade, delež pri dobičku, |
| --- | --- |

—

dodatki za storilnost ali izobrazbo, darila, nagrade, delež pri dobičku,

| — | drugi izdatki v zvezi z delovno silo (stroški zaposlovanja), |
| --- | --- |

—

drugi izdatki v zvezi z delovno silo (stroški zaposlovanja),

| — | plačila za socialno zavarovanje, ki so dolžnost delodajalca in tista, ki jih plača v imenu in namesto zaposlenega, |
| --- | --- |

—

plačila za socialno zavarovanje, ki so dolžnost delodajalca in tista, ki jih plača v imenu in namesto zaposlenega,

| — | nezgodno zavarovanje. |
| --- | --- |

—

nezgodno zavarovanje.

Stroškov osebnega socialnega zavarovanja in zavarovanja imetnika in neplačane delovne sile ne obravnavamo kot stroške kmetije.

Zneskov, ki jih prejmejo neplačani delavci (ki so po definiciji nižji od običajne plače – glej opredelitev za neplačano delovno silo) ne navajamo v poročilu s kmetijskega gospodarstva.

Dodatki (v denarju ali naravi), ki se plačajo upokojenim plačanim delavcem, ki niso več zaposleni na gospodarstvu, ne vpišemo pod to točko, pač pa pod postavko „Ostali splošni stroški“.

60.   Pogodbeno delo in najem strojev

Ta točka zajema naslednje:

| — | vse izdatke v zvezi z delom na kmetiji, ki ga opravijo kmetijski pogodbeniki. To na splošno vključuje stroške uporabe opreme (vključno z gorivom) in dela. V primeru, da so stroški uporabljenih materialov, razen goriva (npr. proizvodi za zaščito pridelkov, gnojila in semena), tudi vključeni v pogodbo, je treba stroške teh materialov izključiti. Ta znesek (po potrebi na podlagi ocene) je treba navesti pod ustrezno točko stroškov (npr. pesticide je treba zabeležiti pod postavko 75 „Sredstva za varstvo rastlin“); |
| --- | --- |

—

vse izdatke v zvezi z delom na kmetiji, ki ga opravijo kmetijski pogodbeniki. To na splošno vključuje stroške uporabe opreme (vključno z gorivom) in dela. V primeru, da so stroški uporabljenih materialov, razen goriva (npr. proizvodi za zaščito pridelkov, gnojila in semena), tudi vključeni v pogodbo, je treba stroške teh materialov izključiti. Ta znesek (po potrebi na podlagi ocene) je treba navesti pod ustrezno točko stroškov (npr. pesticide je treba zabeležiti pod postavko 75 „Sredstva za varstvo rastlin“);

| — | stroške najema strojev, ki jih uporabljajo delavci na kmetiji. Stroške goriva, ki so povezani z uporabo najetih strojev, je treba zabeležiti pod postavko 62 „Goriva in maziva za motorje“, |
| --- | --- |

—

stroške najema strojev, ki jih uporabljajo delavci na kmetiji. Stroške goriva, ki so povezani z uporabo najetih strojev, je treba zabeležiti pod postavko 62 „Goriva in maziva za motorje“,

| — | stroške zakupa strojev, ki jih upravljajo delavci na kmetiji. Stroške goriva in vzdrževanja zakupljenih strojev je treba zabeležiti pod ustrezne postavke (postavki 61 „Tekoče vzdrževanje strojev in opreme“ ter 62 „Goriva in maziva za motorje“). |
| --- | --- |

—

stroške zakupa strojev, ki jih upravljajo delavci na kmetiji. Stroške goriva in vzdrževanja zakupljenih strojev je treba zabeležiti pod ustrezne postavke (postavki 61 „Tekoče vzdrževanje strojev in opreme“ ter 62 „Goriva in maziva za motorje“).

61.   Tekoče vzdrževanje strojev in opreme

Stroški vzdrževanja mehanizacije in opreme in manjša popravila, ki ne vplivajo na tržno vrednost naprave (plačilo mehanika, stroški zamenjanih delov itn.).

Ta kodna številka zajema nakupe manjše opreme, stroške sedlarstva in podkovanja konjev, nakup pnevmatik, ojačanje zaščitnih okvirjev, zaščitna oblačila pri zdravju škodljivih opravilih, sredstva za čiščenje opreme na splošno in sorazmerni delež stroškov osebnih avtomobilov glede na njihovo uporabo za namene kmetije (glej tudi postavko 63). Sredstva za čiščenje živinorejske opreme (na primer molznih strojev) so vnesena pod postavko 71 „Ostali posebni stroški živinoreje“.

Večja popravila, ki povečajo vrednost opreme v primerjavi z njeno vrednostjo pred popravili, niso zajeta pod to postavko (glej tudi navodila o amortizaciji v tabeli G).

62.   Goriva in maziva

Ta postavka vključuje tudi sorazmerni delež stroškov za gorivo in mazivo osebnih avtomobilov glede na njihovo uporabo za namene kmetije (glej tudi postavko 63 spodaj).

Kjer se uporablja naftne proizvode kot gorivo za motorje in ogrevanje, se celotna vsota razdeli med dve postavki:

| 62. | „Goriva in maziva za motorje“. |
| --- | --- |

62.

„Goriva in maziva za motorje“.

| 80. | „Goriva za ogrevanje“. |
| --- | --- |

80.

„Goriva za ogrevanje“.

63.   Stroški avtomobila

Kjer je sorazmerni delež izdatkov kmetije za osebne avtomobile izračunan poljubno (na primer stalen znesek na kilometer), so ti stroški označeni pod to postavko.

Krma

Krma je razdeljena na kupljeno in tisto, ki je pridelana in porabljena na kmetiji.

Kupljena krma vključuje mineralne lizalice, mlečne proizvode (kupljene ali vrnjene na kmetijo) in proizvode za konzerviranje in skladiščenje krme, kakor tudi izdatke za najemnino za pašnike in za uporabo skupne paše in pašnikov, ki niso zajeti v KZU in za najem drugih zemljišč za krmo, ki niso zajeta v KZU. Nakup odpadkov in slame je tudi zajet med kupljeno krmo.

Krma kupljena za pašno živino je razdeljena na koncentrirano krmo in na svežo krmo (vključno najemnino za pašo in izdatke za uporabo skupnih paš, pašnikov in zemljišč za krmo, ki niso zajeti v KZU in kupljene odpadke in slamo).

Postavka „Koncentrati“ zajema predvsem oljne pogače, sestavljeno hrano, žita, seno, suho pulpo sladkorne pese, ribjo moko, mleko in mlečne proizvode, minerale in proizvode za konzerviranje in skladiščenje take krme.

Izdatki za delo, ki ga opravijo kmetijski pogodbeniki za proizvodnjo sveže krme, na primer silaža, se vpiše pod postavko 60 „Pogodbeno delo“.

Krma, ki je pridelana in porabljena na kmetiji vključuje tržne kmetijske proizvode, ki se uporabljajo za krmo (vključno mleko in mlečne proizvode, razen mleka, ki ga pijejo teleta in ki se ne upošteva). Odpadki in slama pridelani na gospodarstvu se vključijo samo, če so tržni proizvodi v regiji v danem letu.

Podati je treba naslednjo razčlenitev:

Kupljena krma:

64.   Koncentrati za pašno živino (konji, govedo, ovce, koze)

65.   Sveža krma za pašno živino (konji, govedo, ovce, koze)

66.   Kupljena krma za prašiče

67.   Kupljena krma za perutnino in ostale male živali

Na kmetiji pridelana in porabljena krma za:

68.   Pašno živino (konji, goveda, ovce, koze)

69.   Prašiči

70.   Perutnino in ostale male živali

71.   Ostali posebni stroški živinoreje

Vsi izdatki, ki so direktno povezani z živinorejsko proizvodnjo, za katere ni posebne določbe v drugih postavkah stroškov; plačila veterinarjem, zdravila, najemnina za hleve, umetna osemenitev, kastracija, analize mleka, vodenje rodovniške knjige, čistila za čiščenje živinorejske opreme (na primer molznih strojev), embalaža za živinorejske proizvode in dobava za predelavo živinorejskih proizvodov, stroški skladiščenja in priprava živinorejskih proizvodov kmetije za trg, opravljena izven kmetije, stroški trženja živinorejskih proizvodov kmetije, občasni nakupi živalskih proizvodov, ki dopolnjujejo proizvodnjo kmetije (na primer mleka), ki so predelani na gospodarstvu, itn. Vključuje tudi kratkoročni najem poslopij, ki se uporabljajo za nastanitev živali ali skladiščenje proizvodov s tem v zvezi.

72.   Kupljeno seme in sadike

Vse kupljeno seme in sadike vključno čebulice, podzemna stebla in gomolji. Stroški mladih dreves in grmovnic za nove nasade predstavljajo investicijo in se vnesejo ali pod postavko 96 „Trajni nasadi“ ali pod postavko 100 „Gozdna površina“. Vendar pa stroške za mlada drevesa in grmovnice pri manjših ponovnih saditvah smatramo kot stroške za obračunsko leto in jih je treba označiti pod to postavko razen tistih, ki se nanašajo na gozdove povezane s kmetijo, ki se vpišejo pod postavko 77 „Posebni stroški za gozdarstvo“.

Stroški obdelave semen (razvrščanje, razkuževanje) so tudi vključeni pod to postavko.

73.   Na kmetiji pridelano in porabljeno seme in sadike

Vse seme in sadike (vključno čebulice, podzemna stebla in gomolji), ki so pridelani in porabljeni na gospodarstvu.

74.   Gnojila in sredstva za izboljšanje zemlje

Vsa kupljena gnojila in sredstva za izboljšavo zemlje (na primer apno) vključno kompost, šota in hlevski gnoj (razen hlevski gnoj pridelan na gospodarstvu).

Gnojila in sredstva za izboljšanje zemlje uporabljena za gozdove, ki so del kmetijskega gospodarstva se vpišejo pod postavko 77 „Posebni stroški za gozdarstvo“.

75.   Sredstva za varstvo rastlin

Vsa sredstva za varstvo pridelkov in rastlin proti škodljivcem in boleznim, roparicam, slabemu vremenu itn. (insekticidi, fungicidi, herbicidi, zastrupljene vabe, ptičja strašila, zaščita proti toči, zaščita proti zmrzali itn.). Če opravi zaščito pridelka pogodbenik in če stroški zaščitnih sredstev niso posebej znani, se celotni znesek vpiše pod postavko 60 „Pogodbeno delo“.

Sredstva za varstvo rastlin uporabljena za gozdove, ki so del kmetijskega gospodarstva se vpišejo pod postavko 77 „Posebni stroški za gozdarstvo“.

76.   Ostali posebni stroški rastlinske pridelave (vključno stalni travniki in pašniki)

Vsi stroški, ki imajo neposredno povezavo z rastlinsko pridelavo, za katere ni posebne določbe v drugih postavkah stroškov; materiali za pakiranje in vezanje, trak in vrv, stroški analize zemlje, stroški tekmovanj, plastične zaščite (na primer za gojenje jagod), sredstva za konzerviranje in predelavo rastlinskih pridelkov, shranjevanje in priprava rastlinskih pridelkov za trg, opravljena izven kmetije, stroški trženja rastlinskih pridelkov kmetije, vsote, plačane za nakup stoječih tržnih pridelkov ali za najem zemljišča za obdobje manj kot enega leta za gojenje tržnih rastlinskih pridelkov, občasni nakupi komplementarnih rastlinskih pridelkov (na primer grozdja), predelanih na kmetiji, itn. Vključuje tudi kratkoročni najem poslopij, ki se uporabljajo za tržne pridelke.

77.   Posebni stroški za gozdarstvo

Gnojila, zaščitni materiali, različni specifični stroški. Stroški delovne sile, pogodbeno delo in mehanizacija niso vključeni; ti so prikazani pod ustrezno postavko stroškov.

78.   Tekoče vzdrževanje in obnavljanje zemljišča in poslopij

Vzdrževanje (z najemnikom) poslopij in izboljšave zemljišča vključno rastlinjakov, zaščitnih okvirjev in podpor. Nakup gradbenega materiala za tekoče vzdrževanje poslopij je treba vpisati pod to postavko.

Nakup gradbenega materiala za nove investicije je treba vpisati v stolpec „investicije“ postavk 94 „Kmetijska zemljišča in poslopja“, 97 „Izboljšave zemljišč“ in/ali 98 „Gospodarska poslopja“.

Stroški večjih popravil poslopij, ki povečajo njihovo vrednost (večje vzdrževanje) niso zajeti pod to postavko, celo če stroške takega dela nosi najemnik (glej navodila v zvezi s plačano najemnino, postavka 85). Ti stroški so prikazani v postavki 98 „Gospodarska poslopja“.

79.   Elektrika

Celotna poraba elektrike za namene kmetijskega poslovanja.

80.   Goriva za ogrevanje

Celotna poraba goriv za ogrevanje za vse namene kmetijskega poslovanja vključno ogrevanje rastlinjakov.

81.   Voda

Stroški priključka na glavni vodovod in poraba vode za vse namene kmetije vključno namakanje. Stroški uporabe vodne opreme kmetije se vpišejo v ustrezne postavke: amortizacija strojev in opreme, redno vzdrževanje strojev in opreme, motorna goriva, elektrika.

82.   Zavarovanje

Vse zavarovalne premije, ki pokrivajo tveganja na gospodarstvu, kot je odgovornost lastnika do drugih, ogenj, poplava, zavarovanje v primeru pogina živine in škode na pridelkih itn., razen zavarovalnih premij, ki pokrivajo nesreče pri delu prikazane pod postavko 59. Vključuje zavarovalne premije za poslopja le, če niso že vpisana pod postavko 87.

83.   Davki kmetije in ostale dajatve

Vsi davki in ostale dajatve v zvezi s kmetijskim poslovanjem, vključno tisti v zvezi z ukrepi za varstvo okolja, razen DDV in davkov na zemljo, poslopja in delovno silo. Dohodnina imetnika se ne šteje kot strošek kmetije.

84.   Ostali splošni stroški kmetovanja

Vsi ostali stroški kmetovanja, ki niso navedeni v predhodnih postavkah (plačila računovodjem, tajniške storitve in stroški pisarne, telefonski računi, razni prispevki in naročnine itn.). Vključuje tudi kratkoročni najem poslopij uporabljenih tako za živinorejo kot za tržne pridelke in/ali splošne namene.

85.   Plačana najemnina

Plačana najemnina (v denarju ali naravi) za zakupljena zemljišča, poslopja, kvote in druge pravice kmetijskega poslovanja. Ta postavka pokriva stroške, ki jih plačuje najemnik v imenu in namesto imetnika (na primer davki na zemljišče in amortizacija glede na večja popravila, katerih stroške nosi najemnik) in ki najemniku niso povrnjeni. Vključen je samo tisti del vrednosti najemnine za hišo najemnika in drugih najetih poslopij, ki se nanaša na kmetijsko dejavnost. Zakupne ali najemne stroške kvot, ki niso povezani z zemljiščem, je tudi treba vpisati v tabelo L.

86.   Od tega: najemnina, plačana za zemljišče

87.   Zavarovanje poslopij

Ta informacija je neobvezna.

Zavarovalne premije (požar, poplava itn.) za poslopja v posesti lastnika, ki jih v primeru kmetovanja najemnika običajno plača lastnik. Če so vsa zavarovanja pokrita z eno polico, je treba oceniti del, ki se nanaša na kmetijska poslopja.

88.   Davki in drugi stroški na zemljišče in poslopja

Davki, pristojbine in drugi stroški, plačljivi glede na lastništvo zemljišča in poslopij v posesti lastnika ali skupni rabi.

89.   Obresti in stroški kreditov, skupaj

Obresti in stroški kreditov (posojil), vzetih za namene kmetije. Ta informacija je obvezna.

Subvencije na obresti niso odštete, ampak jih vpišemo v tabelo J pod postavko 114.

90.   Obresti in stroški kreditov za nakup zemljišč in poslopij

Ta informacija je neobvezna.

91.   Od tega: Obresti in stroški kreditov za nakup zemljišč

Ta informacija je neobvezna.

92.   Obresti in stroški kreditov za financiranje obratnega kapitala (živina, mehanizacija in obratna sredstva) in plačila upnikom

Ta informacija je neobvezna.

93.   Stroški skupaj

Seštevek postavk 59 do 89.

G.   ZEMLJIŠČA IN POSLOPJA, MEHANIZACIJA IN OBRATNA SREDSTVA

Zahteva se naslednja razčlenitev:

94.   Kmetijska zemljišča, poslopja in pravice

Seštevek postavk 95 do 99 spodaj. Postavke 95, 97 in 99 se izpolnijo, kjer so na razpolago ustrezni podatki v poslovnih knjigah.

95.   Kmetijska zemljišča

Kmetijska zemljišča v posesti lastnika.

96.   Trajni nasadi

Vsi nasadi (razen gozdov in vrednosti zemljišča), ki pripadajo imetniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču. Postavka mora biti izpolnjena in vključeni zneski so predmet amortizacije v stolpcu 7, mesto 316.

Gojenje mladih nasadov (trajni nasadi, ki še niso v polni rodnosti) se vključijo v „Investicije“ (stolpec 4). Vpisati jih je tudi treba v tabelo K, postavka 159, „Vrednost na koncu obračunskega obdobja“ (stolpec 9).

97.   Izboljšave zemljišč

Izboljšave zemljišč (na primer ograditev, drenaža, stalna namakalna oprema), ki pripadajo imetniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču. Zneski, vpisani v stolpec 7, mesto 324, so predmet amortizacije.

98.   Gospodarska poslopja

Poslopja, ki pripadajo imetniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču. Postavka mora biti izpolnjena in vneseni zneski so predmet amortizacije v stolpcu 7, mesto 332.

99.   Stroški pridobitve, kvote in druge pravice

Plačila odvetniku, stroški registracije itn., ki se nanašajo na pridobitev kmetijskega zemljišča ali gospodarskih poslopij. Transakcije v zvezi s prodajo in/ali nakupom priporočenih količin mleka in sladkorne pese in v zvezi s prenosom predpisanih pravic in obveznosti, kot je prenos priporočene živine. Kvote/pravice se pojavijo tudi v tabeli L. Izključeni so stroški pridobitve gozdne površine.

Amortizacija se ne uporablja pri kvotah v tabeli G, vendar se lahko vnese v tabelo L, stolpec 7.

100.   Gozdna površina vključujoč neposekan les

Gozdna površina v posesti lastnika, ki je priključena kmetijskemu gospodarstvu, vključujoč ustrezne stroške pridobitve.

101.   Stroji in oprema

Traktorji, motorni kultivatorji, tovornjaki, kombiji, avtomobili, večja in manjša kmetijska oprema, vključno orodja, ki nova presegajo vrednost 300 EUR.

102.   Obratna sredstva

Obratna sredstva so naslednja:

| (a) | zaloge: proizvodi gospodarstva in dobava na zalogi; |
| --- | --- |

(a)

zaloge: proizvodi gospodarstva in dobava na zalogi;

| (b) | ostala obratna sredstva:






  — | vrednost pridelka, ki še ni pospravljen (omejena na vrednost gnojil, sredstev za izboljšanje zemlje, semen in sadik, uporabljenih za pridelke, razen sadik za trajne nasade), |
| --- | --- | --- |

(b)

ostala obratna sredstva:

—

vrednost pridelka, ki še ni pospravljen (omejena na vrednost gnojil, sredstev za izboljšanje zemlje, semen in sadik, uporabljenih za pridelke, razen sadik za trajne nasade),

| — | posedovanje deležev kmetijskih gospodarstev (deleži v zadrugah in drugih organizacijah, katerih storitev se poslužuje gospodarstvo), |
| --- | --- |

—

posedovanje deležev kmetijskih gospodarstev (deleži v zadrugah in drugih organizacijah, katerih storitev se poslužuje gospodarstvo),

| — | terjatve:






  — | kratkoročne terjatve v zvezi s prodajo pridelka ali osnovnih sredstev ali opravljanja storitev, |
| --- | --- | --- |

—

terjatve:

—

kratkoročne terjatve v zvezi s prodajo pridelka ali osnovnih sredstev ali opravljanja storitev,

| — | vsote plačane vnaprej za blago in storitve, |
| --- | --- |

—

vsote plačane vnaprej za blago in storitve,

| — | stanje denarnih sredstev (v gotovini, na bančnem računu, poštnem žiro računu) potrebnih za vodenje gospodarstva. |
| --- | --- |

—

stanje denarnih sredstev (v gotovini, na bančnem računu, poštnem žiro računu) potrebnih za vodenje gospodarstva.

Obresti, prejete na bančnih računih, je treba vpisati pod postavko 178.

Kjer natančne vrednosti obratnih sredstev ni mogoče določiti, lahko naredimo pavšalno oceno. To je lahko ocena povprečnega kapitala, vloženega v proces proizvodnje, s popravkom glede na trajanje investicije. V tem primeru je celotna vrednost obratnih sredstev enaka na začetku in koncu obračunskega obdobja.

103.   Skupaj

Seštevek postavk 94, 100, 101 in 102.

STOLPCI V TABELI G

Vrednost na začetku obračunskega obdobja (stolpec 3)

Vrednost na začetku obračunskega obdobja je vrednost blaga na začetku obračunskega leta. Za kmetije, ki so bile v vzorcu tudi v predhodnem letu, mora biti vrednost na začetku obračunskega obdobja enaka vrednosti na koncu obračunskega obdobja v predhodnem letu. Za nove kmetije v vzorcu se vrednost na začetku obračunskega obdobja izračuna, kot sledi:

| — | Za sredstva, ki niso predmet amortizacije, je enaka nadomestni vrednosti. |
| --- | --- |

—

Za sredstva, ki niso predmet amortizacije, je enaka nadomestni vrednosti.

| — | Za sredstva, ki so predmet amortizacije, je določena glede na obdobje do konca amortizacije in na podlagi nadomestne vrednosti (vključno z vsemi večjimi popravili, ki so bila že opravljena). |
| --- | --- |

—

Za sredstva, ki so predmet amortizacije, je določena glede na obdobje do konca amortizacije in na podlagi nadomestne vrednosti (vključno z vsemi večjimi popravili, ki so bila že opravljena).

Nadomestna vrednost je enaka nakupni ceni podobnih novih sredstev po veljavnih cenah. Lahko se oceni tudi na osnovi indeksa cen (splošnega ali specifičnega) za zadevna sredstva (stroji, poslopja itn.).

Zemljišče je ovrednoteno na podlagi cen (neto nabavnih stroškov), ki se uporabljajo v tej regiji za nezakupljena zemljišča v podobnih situacijah in kakovosti prodana za kmetijske namene (ovrednotenja narejena pri prenosu lastništva med sorodniki, se ne upoštevajo pri določanju vrednosti). Kjer so stroški osebnih avtomobilov, ki se uporabljajo za namene kmetije, razdeljeni med postavkama 61 „tekoče vzdrževanje opreme“ in 62 „goriva in maziva“, se vrednost deleža uporabe za kmetijo vključi pod mehanizacijo. Vendar, če se stroški uporabe osebnih avtomobilov za namene kmetije izračunajo poljubno (glej postavko 63), se osebnih avtomobilov ne vpiše pod mehanizacijo.

Investicije (stolpec 4)

Vsi izdatki za nakupe, večja popravila in proizvodnjo osnovnih sredstev v obračunskem letu. Kjer so bile v zvezi s temi investicijami prejeti regresi in subvencije, se v stolpec 4 vpiše znesek, porabljen pred odštetjem teh regresov in subvencij.

Nakupi manjših delov strojev in opreme kot tudi mladih dreves in grmovnic za manjše ponovne saditve se ne vpiše v te stolpce, ampak vključi pod stroške za obračunsko leto (glej postavko 61 „Tekoče vzdrževanje strojev in opreme“, postavko 72 „Kupljeno seme in sadike“, postavko 77 „Posebni stroški za gozdarstvo“).

Kadar je plačilo narejeno z obveznicami s stalno obrestno mero, so le-te ocenjene na podlagi njihove denarne vrednosti.

Subvencije investicij (stolpec 5)

Subvencije prejete med obračunskim letom. Lahko vključuje tudi tiste, ki so bile plačane za investicije v prejšnjih obračunskih letih.

Prodaja (stolpec 6)

Celotna prodaja osnovnih sredstev v obračunskem letu.

Amortizacija (stolpec 7)

Zabeležena amortizacija je dejanski znesek amortizacije v obračunskem letu. Določena je na podlagi nadomestne vrednosti (tj. nadomestna vrednost na koncu obračunskega leta, pomnožena s stopnjo amortizacije).

Tabelo z letnimi stopnjami amortizacije, ki se uporablja v vsaki državi članici, je treba sporočiti Komisiji istočasno z vnosom podatkov poročil s kmetijskega gospodarstva.

| | Amortizacija nasadov

  Stroški mladih dreves in grmovnic za nove nasade predstavljajo osnovna sredstva, ki so predmet amortizacije.
  Samo nasadi, ki so v lasti lastnika kmetije (ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču) so predmet amortizacije. |
| --- | --- |

Amortizacija nasadov

Stroški mladih dreves in grmovnic za nove nasade predstavljajo osnovna sredstva, ki so predmet amortizacije.

Samo nasadi, ki so v lasti lastnika kmetije (ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču) so predmet amortizacije.

| | Amortizacija poslopij, osnovne opreme in izboljšav zemljišč

  Amortizacija poslopij, osnovne opreme (vključno rastlinjakov in zaščitnih okvirjev) in izboljšav zemljišč, ki pripadajo lastniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču. |
| --- | --- |

Amortizacija poslopij, osnovne opreme in izboljšav zemljišč

Amortizacija poslopij, osnovne opreme (vključno rastlinjakov in zaščitnih okvirjev) in izboljšav zemljišč, ki pripadajo lastniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču.

| | Amortizacija strojev in opreme

  Stroji in oprema so predmet amortizacije, če imajo vrednost, ko so novi, večjo kot 300 EUR. Amortizacije manjše opreme nižje vrednosti ne obračunavamo; nakupe take opreme neposredno štejemo kot stroške v obračunskem letu (postavka 61 „Tekoče vzdrževanje strojev in opreme“).
  Večja popravila, ki znatno povečajo vrednost strojev in opreme v primerjavi z njihovo vrednostjo pred popravilom, so tudi vključena pod to postavko bodisi kot sestavni del stroja bodisi kot amortizacija opreme, ki bo ustrezno prirejena, da bo upoštevala podaljšano življenjsko dobo (zaradi popravil) tega predmeta ali z razporeditvijo stroškov večjih popravil preko več zaporednih let.
  Znesek letne amortizacije je treba izračunati po linearni ali degresivni metodi.
  Stopnjo amortizacije določajo različni faktorji, kar je v glavnem odvisno od posebnih pogojev v regiji in od zadevne proizvodnje (vsakoletna količina uporabe) pa tudi od tehničnega napredka.
  Glede na razlike v amortizaciji med regijami in celo med gospodarstvi, lahko računovodske pisarne izberejo stopnje za vsak del strojev ali opreme kot je primerno za regijo ali gospodarstvo s ciljem, da se držijo kolikor je le mogoče blizu letni amortizacije vrednosti strojev. |
| --- | --- |

Amortizacija strojev in opreme

Stroji in oprema so predmet amortizacije, če imajo vrednost, ko so novi, večjo kot 300 EUR. Amortizacije manjše opreme nižje vrednosti ne obračunavamo; nakupe take opreme neposredno štejemo kot stroške v obračunskem letu (postavka 61 „Tekoče vzdrževanje strojev in opreme“).

Večja popravila, ki znatno povečajo vrednost strojev in opreme v primerjavi z njihovo vrednostjo pred popravilom, so tudi vključena pod to postavko bodisi kot sestavni del stroja bodisi kot amortizacija opreme, ki bo ustrezno prirejena, da bo upoštevala podaljšano življenjsko dobo (zaradi popravil) tega predmeta ali z razporeditvijo stroškov večjih popravil preko več zaporednih let.

Znesek letne amortizacije je treba izračunati po linearni ali degresivni metodi.

Stopnjo amortizacije določajo različni faktorji, kar je v glavnem odvisno od posebnih pogojev v regiji in od zadevne proizvodnje (vsakoletna količina uporabe) pa tudi od tehničnega napredka.

Glede na razlike v amortizaciji med regijami in celo med gospodarstvi, lahko računovodske pisarne izberejo stopnje za vsak del strojev ali opreme kot je primerno za regijo ali gospodarstvo s ciljem, da se držijo kolikor je le mogoče blizu letni amortizacije vrednosti strojev.

Vrednost na koncu obračunskega obdobja (stolpec 8)

Vrednost na koncu obračunskega obdobja je vrednost sredstev na koncu obračunskega leta. Izračuna se na osnovi nadomestne vrednosti v tem času in obdobja do konca amortizacije.

H.   OBVEZNOSTI

Navedeni zneski se nanašajo samo na še neporavnane zneske, to so posojila minus že plačani zneski. Posojila v obliki obveznic s stalno obrestno mero se ovrednotijo po njihovi denarni vrednosti. Informacije se mora navesti vsaj za mesta 374, 378, 382, 386, 390 in 394.

Posojila so navedena glede na trajanje, to je:

104.   Dolgoročna in srednjeročna posojila

Posojila v zvezi z gospodarstvom za dobo enega leta ali več.

105.   Kratkoročna posojila in upniki

Posojila v zvezi z gospodarstvom za dobo manj od enega leta, dolgovi in neporavnani računi.

106.   Skupaj

Seštevki postavk 104 in 105.

Posojila je treba razdeliti glede na namen posojila, če so podatki o tem na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva:

| — | posojila za zemljišče in poslopja (stolpca 2 in 6), |
| --- | --- |

—

posojila za zemljišče in poslopja (stolpca 2 in 6),

| — | od tega: posojila za nakup zemljišča (stolpca 3 in 7), posojila za druga sredstva (stolpca 4 in 8). |
| --- | --- |

—

od tega: posojila za nakup zemljišča (stolpca 3 in 7), posojila za druga sredstva (stolpca 4 in 8).

Vsota teh točk da zneske, ki so prikazani v stolpcu 1 (skupna vrednost na začetku obračunskega obdobja) (= stolpca 2 + 4) in v stolpcu 5 (skupna vrednost na koncu obračunskega obdobja) (= stolpca 6 + 8).

I.   DAVEK NA DODANO VREDNOST (DDV)

Podatki, izraženi v denarju v poročilu s kmetijskega gospodarstva, so navedeni glede na zadevno državo članico:

| — | ali brez DDV; ta način je treba uporabljati za vsa gospodarstva, ki so zavezana normalnemu sistemu DDV, |
| --- | --- |

—

ali brez DDV; ta način je treba uporabljati za vsa gospodarstva, ki so zavezana normalnemu sistemu DDV,

| — | ali z vključenim DDV. Države članice, ki uporabljajo ta način, morajo letno priskrbeti na računalniških medijih, ki vsebujejo letne računovodske podatke, seznam stopenj DDV uporabljenih med letom za vsako točko poročila s kmetijskega gospodarstva. |
| --- | --- |

—

ali z vključenim DDV. Države članice, ki uporabljajo ta način, morajo letno priskrbeti na računalniških medijih, ki vsebujejo letne računovodske podatke, seznam stopenj DDV uporabljenih med letom za vsako točko poročila s kmetijskega gospodarstva.

Pri kmetijah, ki so zavezane normalnemu sistemu DDV, se pod postavke 108 do 111 ne napiše ničesar. Isto velja, če so bili nakupi in prodaja navedeni v poročilu s kmetijskega gospodarstva z vključenim DDV.

Treba je priskrbeti naslednje podrobnosti o DDV:

107.   Sistem VAT

V naslednjem seznamu je treba za vsako gospodarstvo navesti kodno številko sistema DDV (s serijsko številko 400), ki mu je zavezano gospodarstvo:

| | Serijska številka 400
  Šifra |
| --- | --- |
| BELGIJA |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime agricole | 3 |
| BOLGARIJA |
| Oproščen | 1 |
| Registriran | 2 |
| ČEŠKA |
| Registriran | 1 |
| DANSKA |
| Moms (= normalni) | 1 |
| NEMČIJA |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| Getränke erzeugender Betrieb | 3 |
| Betrieb mit Kleinumsatz | 4 |
| ESTONIJA |
| Normalni | 1 |
| Posebni | 2 |
| IRSKA |
| Kmetijski | 1 |
| Registriran (= normalni) | 2 |
| GRČIJA |
| Normalni sistem | 1 |
| Kmetijski sistem | 2 |
| ŠPANIJA |
| Normalni sistem | 1 |
| Poenostavljeni sistem | 2 |
| Kmetijski sistem | 3 |
| FRANCIJA |
| TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants | 2 |
| Remboursement forfaitaire | 3 |
| ITALIJA |
| Regime esonerato | 1 |
| Regime speciale agricolo | 2 |
| Regime normale | 3 |
| CIPER |
| Normalni | 1 |
| Kmetijski | 2 |
| DDV se ne uporablja | 3 |
| LATVIJA |
| Normalni | 1 |
| Kmetijski | 2 |
| LITVA |
| Normalni | 1 |
| Posebni | 2 |
| LUKSEMBURG |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime forfaitaire de l’agriculture | 3 |
| MADŽARSKA |
| Normalni | 1 |
| Kmetijski | 2 |
| MALTA |
| Normalni | 1 |
| NIZOZEMSKA |
| Algemene regeling verplicht | 1 |
| Algemene regeling op aanvraag | 2 |
| Landbouwregeling | 3 |
| AVSTRIJA |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| POLJSKA |
| Normalni | 1 |
| Kmetijski | 2 |
| PORTUGALSKA |
| Kmetijski sistem | 1 |
| Normalni sistem | 2 |
| ROMUNIJA |
| Normalni | 1 |
| Posebni | 2 |
| Mala kmetijska gospodarstva | 3 |
| SLOVENIJA |
| Normalni | 1 |
| Kmetijski | 2 |
| SLOVAŠKA |
| Registriran | 1 |
| Oproščen | 2 |
| FINSKA |
| Normalni sistem | 1 |
| ŠVEDSKA |
| Normalni sistem | 1 |
| ZDRUŽENO KRALJESTVO |
| Oproščen | 1 |
| Registriran | 2 |

Serijska številka 400

Šifra

BELGIJA

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime agricole

3

BOLGARIJA

Oproščen

1

Registriran

2

ČEŠKA

Registriran

1

DANSKA

Moms (= normalni)

1

NEMČIJA

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

Getränke erzeugender Betrieb

3

Betrieb mit Kleinumsatz

4

ESTONIJA

Normalni

1

Posebni

2

IRSKA

Kmetijski

1

Registriran (= normalni)

2

GRČIJA

Normalni sistem

1

Kmetijski sistem

2

ŠPANIJA

Normalni sistem

1

Poenostavljeni sistem

2

Kmetijski sistem

3

FRANCIJA

TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants

2

Remboursement forfaitaire

3

ITALIJA

Regime esonerato

1

Regime speciale agricolo

2

Regime normale

3

CIPER

Normalni

1

Kmetijski

2

DDV se ne uporablja

3

LATVIJA

Normalni

1

Kmetijski

2

LITVA

Normalni

1

Posebni

2

LUKSEMBURG

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime forfaitaire de l’agriculture

3

MADŽARSKA

Normalni

1

Kmetijski

2

MALTA

Normalni

1

NIZOZEMSKA

Algemene regeling verplicht

1

Algemene regeling op aanvraag

2

Landbouwregeling

3

AVSTRIJA

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

POLJSKA

Normalni

1

Kmetijski

2

PORTUGALSKA

Kmetijski sistem

1

Normalni sistem

2

ROMUNIJA

Normalni

1

Posebni

2

Mala kmetijska gospodarstva

3

SLOVENIJA

Normalni

1

Kmetijski

2

SLOVAŠKA

Registriran

1

Oproščen

2

FINSKA

Normalni sistem

1

ŠVEDSKA

Normalni sistem

1

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Oproščen

1

Registriran

2

Podskupina sistema DDV (samo Španija, Francija, Italija, Madžarska in Poljska)

| | Serijska številka 401 |
| --- | --- |
| ŠPANIJA |
| | Kadar za gospodarstvo veljata dva sistema, navedite šifro sistema DDV (ki se uporablja za serijsko številko 400) za manjšinski sistem. |
| FRANCIJA |
| Sans TVA obligatoire sur activités connexes | 0 |
| Avec TVA obligatoire sur activités connexes | 1 |
| ITALIJA |
| DDV sistem za kmečki turizem („agriturismo“) kot sekundarno dejavnost | |
| Regime speciale agriturismo | 1 |
| Regime normale agriturismo | 2 |
| MADŽARSKA | Kadar za gospodarstvo veljata dva sistema, navedite šifro sistema DDV (ki se uporablja za serijsko številko 400) za manjšinski sistem. |
| POLJSKA | Kadar za gospodarstvo veljata dva sistema, navedite šifro sistema DDV (ki se uporablja za serijsko številko 400) za manjšinski sistem. |

Serijska številka 401

ŠPANIJA

Kadar za gospodarstvo veljata dva sistema, navedite šifro sistema DDV (ki se uporablja za serijsko številko 400) za manjšinski sistem.

FRANCIJA

Sans TVA obligatoire sur activités connexes

0

Avec TVA obligatoire sur activités connexes

1

ITALIJA

DDV sistem za kmečki turizem („agriturismo“) kot sekundarno dejavnost

Regime speciale agriturismo

1

Regime normale agriturismo

2

MADŽARSKA

Kadar za gospodarstvo veljata dva sistema, navedite šifro sistema DDV (ki se uporablja za serijsko številko 400) za manjšinski sistem.

POLJSKA

Kadar za gospodarstvo veljata dva sistema, navedite šifro sistema DDV (ki se uporablja za serijsko številko 400) za manjšinski sistem.

Postavke 108 do 111

Postavke 108 do 111 se izpolnijo samo, če je gospodarstvo zavezano kmetijskemu sistemu (ali podobnim sistemom).

Kmetijski sistem davčnih zavezancev (ali podoben sistem) si prizadeva dajati vsestranske kompenzacije za plačan DDV na nakup blaga in storitev po trenutnih cenah in na investicije. V teh primerih so prodaja in nakupi vpisani brez DDV.

108.   DDV na prodajo

DDV pobran med obračunskim letom za prodane proizvode.

109.   DDV na nabavo

DDV plačan med obračunskim letom za tekoči nakup blaga in storitev. V Italiji ta postavka vključuje tudi DDV, plačan davčnim organom po dogovoru pro rata.

110.   DDV na investicije

DDV plačan med obračunskim letom za nakup investicijskih dobrin (investicije).

111.   Povrnjeni DDV s strani davčnih organov

Znesek povračila.

J.   REGRESI IN SUBVENCIJE

Regresi in subvencije, ki se vpišejo pod postavke 112 do 118, so tisti, ki so bili dodeljeni iz javnih sredstev razen regresov in subvencij za investicije, ki se vpišejo pod postavke 94 do 103.

112.   Regresi in subvencije razen tistih za stroške in nakup živali

Znesek prejetih regresov in subvencij ali za katere se odobri upravičenost, za kategorije živine, proizvodov in druga prejeta ali pripadajoča plačila, razen tistih za stroške in nakup živali. Vsi vpisi se morajo nanašati na živino, površino in proizvode z gospodarstva, ki ustrezajo dejavnostim med obračunskim letom.

113.   Od tega: podrobnosti o celotni vsoti za postavko 112

| 1. | Kategorije živine (šifre 22 do 50, ki ustrezajo zadevnim postavkam v tabeli D), razen subvencij za govedo v šifrah 700 in 770 spodaj. |
| --- | --- |

1.

Kategorije živine (šifre 22 do 50, ki ustrezajo zadevnim postavkam v tabeli D), razen subvencij za govedo v šifrah 700 in 770 spodaj.

| 2. | Proizvodi (šifre 120 do 314, ki ustrezajo postavkam ali podpostavkam v tabeli K), razen plačil na površino v šifri 600 in plačil v šifrah 670 do 680 spodaj. Plačila je treba vpisati le enkrat (pod ustrezno postavko ali podpostavko), da bi se izognili dvojnemu obračunavanju. |
| --- | --- |

2.

Proizvodi (šifre 120 do 314, ki ustrezajo postavkam ali podpostavkam v tabeli K), razen plačil na površino v šifri 600 in plačil v šifrah 670 do 680 spodaj. Plačila je treba vpisati le enkrat (pod ustrezno postavko ali podpostavko), da bi se izognili dvojnemu obračunavanju.

| 3. | Specifične šifre so označene v naslednjem seznamu:






  — | Šifra 600 se nanaša na skupna plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003, vključno s plačili na praho in energetske rastline. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M. |
| --- | --- | --- |

3.

Specifične šifre so označene v naslednjem seznamu:

—

Šifra 600 se nanaša na skupna plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003, vključno s plačili na praho in energetske rastline. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M.

| — | Šifra 670 se nanaša na pomoč v okviru sheme enotnega plačila iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M. |
| --- | --- |

—

Šifra 670 se nanaša na pomoč v okviru sheme enotnega plačila iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M.

| — | Šifra 680 se nanaša na pomoč v okviru sheme enotnega plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta celotni znesek se prav tako vpiše v tabelo M. |
| --- | --- |

—

Šifra 680 se nanaša na pomoč v okviru sheme enotnega plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta celotni znesek se prav tako vpiše v tabelo M.

| — | Šifra 700 se nanaša na celotni znesek neposrednih plačil za goveje in telečje meso iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M. |
| --- | --- |

—

Šifra 700 se nanaša na celotni znesek neposrednih plačil za goveje in telečje meso iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M.

| — | Šifra 770 se nanaša na mlečne premije in dodatna plačila iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M. |
| --- | --- |

—

Šifra 770 se nanaša na mlečne premije in dodatna plačila iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M.

| — | Šifra 800 se nanaša na kmetijsko okoljska plačila in plačila za dobro počutje živali iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Šifra 800 se nanaša na kmetijsko okoljska plačila in plačila za dobro počutje živali iz Uredbe (ES) št. 1698/2005.

| — | Šifra 810 se nanaša na plačila v okviru Nature 2000 iz Uredbe (ES) št. 1698/2005 in plačila, povezana z Direktivo 2000/60/ES. |
| --- | --- |

—

Šifra 810 se nanaša na plačila v okviru Nature 2000 iz Uredbe (ES) št. 1698/2005 in plačila, povezana z Direktivo 2000/60/ES.

| — | Šifra 820 se nanaša na plačila zaradi naravno omejenih možnosti na gorskih območjih in plačila za druga območja z omejenimi možnostmi iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Šifra 820 se nanaša na plačila zaradi naravno omejenih možnosti na gorskih območjih in plačila za druga območja z omejenimi možnostmi iz Uredbe (ES) št. 1698/2005.

| — | Šifra 830 se nanaša na podporo, zagotovljeno za doseganje standardov na osnovi zakonodaje Skupnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Šifra 830 se nanaša na podporo, zagotovljeno za doseganje standardov na osnovi zakonodaje Skupnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005.

| — | Šifra 835 se nanaša na podporo za stroške uporabe storitev svetovanja iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Šifra 835 se nanaša na podporo za stroške uporabe storitev svetovanja iz Uredbe (ES) št. 1698/2005.

| — | Šifra 840 se nanaša na podporo za sodelovanje kmetov v shemah kakovosti hrane iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Šifra 840 se nanaša na podporo za sodelovanje kmetov v shemah kakovosti hrane iz Uredbe (ES) št. 1698/2005.

| — | Šifra 900 se nanaša na podporo za prvo pogozdovanje kmetijskih površin iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Šifra 900 se nanaša na podporo za prvo pogozdovanje kmetijskih površin iz Uredbe (ES) št. 1698/2005.

| — | Šifra 910 se nanaša na ostalo podporo za gozdarstvo (plačila v okviru območij Natura 2000, gozdno okoljska plačila, obnavljanje gozdarskih proizvodnih zmogljivosti in uvajanje preventivnih dejavnosti) iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

—

Šifra 910 se nanaša na ostalo podporo za gozdarstvo (plačila v okviru območij Natura 2000, gozdno okoljska plačila, obnavljanje gozdarskih proizvodnih zmogljivosti in uvajanje preventivnih dejavnosti) iz Uredbe (ES) št. 1698/2005.

| — | Šifra 951 se nanaša na regrese in subvencije pri živalski proizvodnji, ki niso vključeni v zgoraj prikazanih šifrah. |
| --- | --- |

—

Šifra 951 se nanaša na regrese in subvencije pri živalski proizvodnji, ki niso vključeni v zgoraj prikazanih šifrah.

| — | Šifra 952 se nanaša na regrese in subvencije za pridelke, ki niso vključeni v zgoraj prikazanih šifrah. |
| --- | --- |

—

Šifra 952 se nanaša na regrese in subvencije za pridelke, ki niso vključeni v zgoraj prikazanih šifrah.

| — | Šifra 953 se nanaša na regrese in subvencije za razvoj podeželja, ki ni vključen v zgoraj navedene šifre. |
| --- | --- |

—

Šifra 953 se nanaša na regrese in subvencije za razvoj podeželja, ki ni vključen v zgoraj navedene šifre.

| — | Šifra 955 se nanaša na dodatno pomoč iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

—

Šifra 955 se nanaša na dodatno pomoč iz Uredbe (ES) št. 1782/2003.

| — | Šifra 956 se nanaša na neposredna plačila za posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za zaščito ali izboljšanje okolja ali za izboljšanje kakovosti in trženja kmetijskih proizvodov iz člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

—

Šifra 956 se nanaša na neposredna plačila za posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za zaščito ali izboljšanje okolja ali za izboljšanje kakovosti in trženja kmetijskih proizvodov iz člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

| — | Šifra 998 vključuje plačila za naravne katastrofe, nadomestila javnih organov za izgubo proizvodnje ali proizvodnih sredstev. (Za privatno zavarovanje se uporablja postavka 181 v tabeli K). |
| --- | --- |

—

Šifra 998 vključuje plačila za naravne katastrofe, nadomestila javnih organov za izgubo proizvodnje ali proizvodnih sredstev. (Za privatno zavarovanje se uporablja postavka 181 v tabeli K).

| — | Šifra 999 vključuje regrese in subvencije izjemnega namena (npr. kmetijsko-denarno kompenzacijo). Ob upoštevanju njihove izjemnosti, se ta plačila vpišejo v gotovini. |
| --- | --- |

—

Šifra 999 vključuje regrese in subvencije izjemnega namena (npr. kmetijsko-denarno kompenzacijo). Ob upoštevanju njihove izjemnosti, se ta plačila vpišejo v gotovini.

| — | Šifri 1052 in 2052 se nanašata na nadomestilo pri prenehanju proizvodnje mleka. Letna plačila se zabeležijo pod 1052, pavšalna plačila pa pod 2052. |
| --- | --- |

—

Šifri 1052 in 2052 se nanašata na nadomestilo pri prenehanju proizvodnje mleka. Letna plačila se zabeležijo pod 1052, pavšalna plačila pa pod 2052.

| — | Šifro 950 je treba uporabiti za splošne subvencije, ki jih ni mogoče dodeliti nobeni dejavnosti ali pripisati nobeni od zgornjih šifer. |
| --- | --- |

—

Šifro 950 je treba uporabiti za splošne subvencije, ki jih ni mogoče dodeliti nobeni dejavnosti ali pripisati nobeni od zgornjih šifer.

114.   Regresi in subvencije stroškov

Vsota regresov in subvencij v zvezi s stroški (šifre, ki jih je treba uporabiti: 59 do 82, 84, 85, 87 in 89).

115.   Od tega: podrobnosti o skupni vsoti za postavko 114 glede na kategorijo stroškov (šifre, ki jih je treba uporabiti: 59 do 82, 84, 85, 87 in 89).

116.   Regresi in subvencije za nakup živali

Vsota regresov in subvencij za nakup živali (šifre, ki jih je treba uporabiti: 51, 52 in 54 do 58).

117.   Od tega: podrobnosti o skupni vsoti za postavko 116 glede na kategorijo živine (šifre, ki jih je treba uporabiti: 51, 52, 54 do 58).

118.   Regresi in subvencije skupaj

Vsota postavk 112, 114 in 116.

119.   Razlike od prejšnjih obračunskih let

K.   PROIZVODNJA (razen živine)

Nekatere postavke proizvodov so razdeljene v podpostavke. V takih primerih je potrebno navesti informacije za stolpca 4 in 10 v obe podpostavki in v glavno postavko. V teh primerih se vpiše skupek podpostavk v glavno postavko.

Potrebni so ločeni vpisi za pridelke, pridelane na zemljiščih v prahi, v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003. Ločene vpise je treba uporabiti tudi, če je isti pridelek gojen z namakanjem in brez namakanja.

Podatke za stalne pridelke je treba vpisati pod ustrezno postavko z izjemo območja, ki se ne vpiše. Enako velja za pridelke, pridelane na ozemlju, ki je bilo občasno v najemu manj kot leto.

A.   PRIDELKI

Žita

Žita uporabljena kot silaža se ne vključijo med pridelke navedene spodaj pod postavkami 120 do 128. Vpisati jih je treba pod postavkami 326 „Koruza za krmo“ in 327 „Ostala žita za silažo“. Proso, tritikale, ajda in sorgo (razen sorgo za krmo) so vključeni pod postavko 128 „Ostala žita“. Sorgo za krmo se vključi pod postavko 145 „Ostale krmne rastline“.

Pod postavkami 120 do 128 so semena vključena.

120.   Navadna pšenica in pira

121.   Trda pšenica

122.   Rž (vključno meslin)

123.   Ječmen

124.   Oves

125.   Poletne žitne mešanice

126.   Koruza za zrnje (vključno vlažna koruza)

127.   Riž

128.   Ostala žita

Ostale poljščine

129.   Beljakovinski pridelki (stročnice)

Vsi beljakovinski pridelki gojeni za semena, vključno semena in mešanice stročnic z žiti. niso vključeni: stročnice, ki jih pridelamo zelene, na primer alfalfa, ki se vpiše pod postavko 145 „Ostale krmne rastline“, oljni beljakovinski pridelki (na primer soja), ki se vpišejo pod postavko 132, „Zeliščne oljnice“ in stročnice, gojene kot zelenjava, ki se vpišejo pod postavke 136, 137 ali 138.

Podpostavke postavke 129 „Stročnice“:

| 360. | Grah, njivski fižol, sladek volčji zob |
| --- | --- |

360.

Grah, njivski fižol, sladek volčji zob

| 361. | Leča, čičerika in grašica |
| --- | --- |

361.

Leča, čičerika in grašica

| 330. | Ostali beljakovinski pridelki (stročnice) |
| --- | --- |

330.

Ostali beljakovinski pridelki (stročnice)

130.   Krompir (vključno zgodnji in semenski krompir)

Podpostavke postavke 130 „Krompir“:

Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

| 362. | Krompir za škrob |
| --- | --- |

362.

Krompir za škrob

| 363. | Ostali krompir |
| --- | --- |

363.

Ostali krompir

131.   Sladkorna pesa (razen semen)

132.   Zeliščne oljnice (vključno semena)

Podpostavke postavke 132 „Zeliščne oljnice“:

| 331. | Oljna repica |
| --- | --- |

331.

Oljna repica

| 332. | Sončnice |
| --- | --- |

332.

Sončnice

| 333. | Soja |
| --- | --- |

333.

Soja

| 364. | Lan, razen vlaknast lan (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah kmetije) |
| --- | --- |

364.

Lan, razen vlaknast lan (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah kmetije)

| 334. | Ostalo (vključno lan, ki ni vlaknast lan, če ni zabeležen pod postavko 364, ricinus, rumenik, sezam, podzemni oreški, gorčica, mak in ostale oljnice) |
| --- | --- |

334.

Ostalo (vključno lan, ki ni vlaknast lan, če ni zabeležen pod postavko 364, ricinus, rumenik, sezam, podzemni oreški, gorčica, mak in ostale oljnice)

133.   Hmelj (razen semen)

134.   Tobak (razen semen)

Podpostavke postavke 134 „Tobak“:

Podpostavke ustrezajo skupinam tobačnih sort, kot so določene s členom 171ca Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004 (5). Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

| 365. | Sušen v dimniku (sorte vključujejo: Virginia, Virginia D in hibridi in Bright) |
| --- | --- |

365.

Sušen v dimniku (sorte vključujejo: Virginia, Virginia D in hibridi in Bright)

| 366. | Sušen na zraku na svetlobi (sorte vključujejo: Burley, Badischer Burley in hibridi ter Maryland) |
| --- | --- |

366.

Sušen na zraku na svetlobi (sorte vključujejo: Burley, Badischer Burley in hibridi ter Maryland)

| 367. | Sušen na zraku v temi (sorte vključujejo: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay in hibridi, Dragon Vert in hibridi, Philipin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero in hibride, Rio Grande in hibridi, Forcheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, Hibridi Geudertheimer, Beneventano, Brasile Selvaggio in podobne sorte, Fermentiran Burley in Havanna) |
| --- | --- |

367.

Sušen na zraku v temi (sorte vključujejo: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay in hibridi, Dragon Vert in hibridi, Philipin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero in hibride, Rio Grande in hibridi, Forcheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, Hibridi Geudertheimer, Beneventano, Brasile Selvaggio in podobne sorte, Fermentiran Burley in Havanna)

| 368. | Sušen na ognju (sorte vključujejo: Kentucky in hibridi, Moro di Cori in Salento) |
| --- | --- |

368.

Sušen na ognju (sorte vključujejo: Kentucky in hibridi, Moro di Cori in Salento)

| 369. | Sušen na soncu (sorte vključujejo: Xanthij-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina in podobne sorte, Myrodata Smyrnis, Trapezous in Phi I, Kaba Koulak (neklasičen), Tsebelia in Mavra) |
| --- | --- |

369.

Sušen na soncu (sorte vključujejo: Xanthij-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina in podobne sorte, Myrodata Smyrnis, Trapezous in Phi I, Kaba Koulak (neklasičen), Tsebelia in Mavra)

| 370. | Basmas (sorte vključujejo: Basmas) |
| --- | --- |

370.

Basmas (sorte vključujejo: Basmas)

| 371. | Katerini (sorte vključujejo: Katerini in podobne sorte) |
| --- | --- |

371.

Katerini (sorte vključujejo: Katerini in podobne sorte)

| 372. | Kaba-Koulak (klasičen) (sorte vključujejo: Elassona, Myrodata Agrinion in Zychnomyrodata) |
| --- | --- |

372.

Kaba-Koulak (klasičen) (sorte vključujejo: Elassona, Myrodata Agrinion in Zychnomyrodata)

135.   Ostale industrijske rastline (razen semen)

Vključuje tudi bombaž ali sladkorni trs, vlaknati lan in konopljo.

Podpostavke postavke 135 „ostale industrijske rastline“:

| 345. | Zdravilne rastline, dišavnice in začimbe vključno čaj, kava in kavna cikorija |
| --- | --- |

345.

Zdravilne rastline, dišavnice in začimbe vključno čaj, kava in kavna cikorija

| 346. | Sladkorni trs |
| --- | --- |

346.

Sladkorni trs

| 347. | Bombaž: proizvodnja v obračunskem letu (stolpec 5) se navede po teži (100 kg) bombažnega semena, to je neočiščena vlakna |
| --- | --- |

347.

Bombaž: proizvodnja v obračunskem letu (stolpec 5) se navede po teži (100 kg) bombažnega semena, to je neočiščena vlakna

| 373. | Vlaknat lan (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva) |
| --- | --- |

373.

Vlaknat lan (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva)

| 374. | Konoplja (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva) |
| --- | --- |

374.

Konoplja (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva)

| 348. | Ostale industrijske rastline. Vključuje tudi vlaknat lan in konopljo, če nista zabeležena pod postavki 373 in 374 |
| --- | --- |

348.

Ostale industrijske rastline. Vključuje tudi vlaknat lan in konopljo, če nista zabeležena pod postavki 373 in 374

Zelenjava in netrajno sadje

136.   Sveža poljska zelenjava, melone in jagode gojene na prostem: pridelki gojeni s kolobarjenjem z drugimi kmetijskimi pridelki – vključno ananas in sladka koruza

137.   Sveža zelenjava, melone in jagode gojene na prostem v vrtovih za prodajo; pridelki gojeni z drugimi vrtnarskimi pridelki in v intenzivnem kolobarjenju, zemlja skoraj stalno obdelana, več pridelkov na leto, vključno ananas in sladka koruza

138.   Sveža zelenjava, melone, jagode gojeni v zaščitenem prostoru (vključno ananas in sladka koruza); pridelki, gojeni v zaščitenem prostoru (rastlinjaki, stalni zaščitni okvirji, dostopni plastični tuneli) čez vso ali večji del rastne sezone. Pridelkov, ki rastejo v nedostopnih plastičnih tunelih, pod steklenimi zvonovi ali prenosnimi okvirji, ne štejemo za pridelke, gojene v zaščitenem prostoru. V primeru večnadstropnih rastlinjakov se šteje le osnovna površina.

Podpostavke postavk 136, 137 in 138 „Zelenjava in netrajno sadje“:

Pod te podpostavke so vpisani proizvodi ne glede na njihovo kasnejšo uporabo (uživanje svežih, sušenje, predelava, konzerviranje itn.). Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

| 335. | Zelje, cvetača, brokoli itn. |
| --- | --- |

335.

Zelje, cvetača, brokoli itn.

| 336. | Listnata zelenjava (por, špinača, zelena solata itn.) |
| --- | --- |

336.

Listnata zelenjava (por, špinača, zelena solata itn.)

| 337. | Paradižnik |
| --- | --- |

337.

Paradižnik

| 375. | Sladka koruza (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva) |
| --- | --- |

375.

Sladka koruza (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva)

| 338. | Zelenjava, gojena za plodove ali cvetove, razen paradižnika (buče in bučke, jajčevci, kumarice, okrogle artičoke, sladka paprika itn.). Tudi sladka koruza, če ni navedena pod podpostavko 375 |
| --- | --- |

338.

Zelenjava, gojena za plodove ali cvetove, razen paradižnika (buče in bučke, jajčevci, kumarice, okrogle artičoke, sladka paprika itn.). Tudi sladka koruza, če ni navedena pod podpostavko 375

| 339. | Zelenjava, gojena za korene, čebulice ali gomolje (razen krompirja) |
| --- | --- |

339.

Zelenjava, gojena za korene, čebulice ali gomolje (razen krompirja)

| 340. | Stročnice (grah, fižol itn. Razen leča in čičerika) |
| --- | --- |

340.

Stročnice (grah, fižol itn. Razen leča in čičerika)

| 341. | Plodovi netrajnic (jagode, melone, lubenice, ananas itn.) |
| --- | --- |

341.

Plodovi netrajnic (jagode, melone, lubenice, ananas itn.)

139.   Gobe: celotna površina zaporednih obiranj (osnovna površina krat število polnih obiranj) je izražena v kvadratnih metrih. Ta površina ni vključena v skupnem številu (postavka 183).

Cvetje in okrasne rastline

140.   Cvetje in okrasne rastline, gojene na prostem (razen drevesnic, ki jih je treba vpisati pod postavko 157) (osnovna površina)

141.   Cvetje in okrasne rastline gojene v zaščitenem prostoru (osnovna površina)

Podpostavke postavk 140 in 141 „Cvetje in okrasne rastline“:

Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

| 342. | Čebulice cvetic, podzemna stebla in gomolji |
| --- | --- |

342.

Čebulice cvetic, podzemna stebla in gomolji

| 343. | Rezano cvetje in popki cvetic |
| --- | --- |

343.

Rezano cvetje in popki cvetic

| 344. | Cvetoče rastline in okrasne rastline |
| --- | --- |

344.

Cvetoče rastline in okrasne rastline

Semena

142.   Semena trav (trave in krmne stročnice)

143.   Ostala semena (semena vrtnin, semena in sadike poljščin, razen žit, stročnic, krompirja, oljnic, trav)

Krmne rastline in neobdelana zemljišča

144.   Krmne gomoljnice, korenovke in kapusnice (mangold, švedska repa, korenje za krmo, repa za krmo, polsladki mangold, druge krmne korenovke in kapusnice) (razen semen)

145.   Ostale krmne rastline:

Vsa zelena letna ali večletna krma gojena s kolobarjenjem, ki zaseda isto zemljišče manj kot pet let, razen trav.

Podpostavke postavke 145 „Ostale krmne rastline“:

| 326. | Koruza za krmo |
| --- | --- |

326.

Koruza za krmo

| 327. | Ostala silažna žita |
| --- | --- |

327.

Ostala silažna žita

| 328. | Ostale krmne rastline: |
| --- | --- |

328.

Ostale krmne rastline:

146.   Neobdelana zemljišča: zemljišča, ki v vsem obračunskem letu ne dajo nobenega pridelka. Zemlja opuščena v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in neobdelana se tudi vpiše. Vključuje tudi s travo poraslo opuščeno zemljo. Zemljišče v prahi, posejano z dovoljenimi neprehrambenimi pridelki v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003, se vpiše pod ustrezno postavko za pridelke z „vrsta pridelka“, šifra 8 ali 9.

147.   Začasne trave: trave sajene na njivi in uporabljene za zeleno krmo za manj kot pet let; površine za manj kot eno leto so vključene. Celotna količina za prodajo sena in/ali trave iz te površine se vpiše pod to postavko.

148.   Ostale poljščine, ki niso vključene pod postavke 120 do 147 ali njihove podpostavke.

149.   Zemljišča za saditev dana v najem, vključno zemljišča, ki so na razpolago zaposlenim kot plačilo v naravi.

150.   Travniki in intenzivni pašniki: uporabljena kmetijska površina, ki ni obdelovana po sistemu kolobarjenja, ampak je stalno dodeljena (za pet let ali več) za proizvodnjo zelene krme, bodisi sejane bodisi divje, običajno gnojena in vzdrževana. Celotna količina za prodajo sena in/ali trave iz te površine se vpiše pod to postavko.

151.   Ekstenzivni pašniki: slabe paše vključno tiste porasle z grmovjem, ki običajno niso gnojeni ali vzdrževani.

314.   Trajno travinje, ki se ne uporablja več v proizvodne namene in ni več upravičeno do subvencij.

Trajni nasadi

152.   Sadovnjaki in nasadi jagodičja

Vključuje tudi tropsko in subtropsko sadje; vključno banane, toda ne trajnih nasadov, gojenih v zaščitenih prostorih, ki se vpišejo pod postavko 156.

Podpostavke postavke 152 „Sadovnjaki in nasadi jagodičja“:

Pod te podpostavke so vpisani proizvodi ne glede na njihovo kasnejšo uporabo (uživanje svežih, sušenje, predelava, konzerviranje itn.)

| 349. | Pečkato sadje: jabolka, hruške itn., razen rozin (podpostavka 291) in namiznega grozdja (podpostavka 285). |
| --- | --- |

349.

Pečkato sadje: jabolka, hruške itn., razen rozin (podpostavka 291) in namiznega grozdja (podpostavka 285).

| 350. | Koščičasto sadje: slive, breskve, marelice, češnje itn., razen namiznih oljk (podpostavka 281) |
| --- | --- |

350.

Koščičasto sadje: slive, breskve, marelice, češnje itn., razen namiznih oljk (podpostavka 281)

| 351. | Oreški: orehi, lešniki, mandeljni, kostanj itn. |
| --- | --- |

351.

Oreški: orehi, lešniki, mandeljni, kostanj itn.

| 352. | Majhno sadje in jagodičevje: rdeč in bel ribez, maline, fige itn. (razen jagod, melon in ananasa: postavke 136, 137 in 138) |
| --- | --- |

352.

Majhno sadje in jagodičevje: rdeč in bel ribez, maline, fige itn. (razen jagod, melon in ananasa: postavke 136, 137 in 138)

| 353. | Tropsko in subtropsko sadje: banane, avokado, mango, papaja itn. |
| --- | --- |

353.

Tropsko in subtropsko sadje: banane, avokado, mango, papaja itn.

153.   Nasadi citrusov.

Podpostavke postavke 153 „Nasadi citrusov“:

| 354. | Pomaranče |
| --- | --- |

354.

Pomaranče

| 355. | Tangerine, mandarine, klementine in podobno majhno sadje |
| --- | --- |

355.

Tangerine, mandarine, klementine in podobno majhno sadje

| 356. | Limone |
| --- | --- |

356.

Limone

| 357. | Ostali citrusi |
| --- | --- |

357.

Ostali citrusi

154.   Nasadi oljk

Podpostavke postavke 154 „Nasadi oljk“:

| 281. | Namizne oljke |
| --- | --- |

281.

Namizne oljke

| 282. | Oljke za proizvodnjo olja (prodane v obliki plodov) |
| --- | --- |

282.

Oljke za proizvodnjo olja (prodane v obliki plodov)

| 283. | Oljčno olje |
| --- | --- |

283.

Oljčno olje

| 284. | Stranski proizvodi oljke |
| --- | --- |

284.

Stranski proizvodi oljke

155.   Vinska trta

Podpostavke postavke 155 „Vinska trta“

| 285. | Namizno grozdje |
| --- | --- |

285.

Namizno grozdje

| 286. | Grozdje za kakovostna vina z zaščiteno označbo porekla (ZOP) |
| --- | --- |

286.

Grozdje za kakovostna vina z zaščiteno označbo porekla (ZOP)

| 292. | Grozdje za kakovostna vina z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) |
| --- | --- |

292.

Grozdje za kakovostna vina z zaščiteno geografsko označbo (ZGO)

| 293. | Grozdje za druga vina |
| --- | --- |

293.

Grozdje za druga vina

| 288. | Različni proizvodi vinske trte: grozdni mošt, sok, brandy, kis in drugi proizvedeni na gospodarstvu |
| --- | --- |

288.

Različni proizvodi vinske trte: grozdni mošt, sok, brandy, kis in drugi proizvedeni na gospodarstvu

| 289. | Kakovostno vino z zaščiteno označbo porekla (ZOP) |
| --- | --- |

289.

Kakovostno vino z zaščiteno označbo porekla (ZOP)

| 294. | Kakovostno vino z zaščiteno geografsko označbo (ZGO) |
| --- | --- |

294.

Kakovostno vino z zaščiteno geografsko označbo (ZGO)

| 295. | Druga vina |
| --- | --- |

295.

Druga vina

| 291. | Rozine |
| --- | --- |

291.

Rozine

| 304. | Stranski proizvodi vinske trte (tropine, usedline) |
| --- | --- |

304.

Stranski proizvodi vinske trte (tropine, usedline)

156.   Trajni nasadi v zaščitenih prostorih

157.   Vzgajališča sadik: vključno vzgajališča vinske trte; razen drevesnih sadik v gozdovih za potrebe kmetije

158.   Ostali trajni pridelki (vrba, trstičje, bambus itn.)

159.   Mladi nasadi ovrednotenih na podlagi stroškov vložka (upoštevajo se samo nasadi, ki še niso dosegli polno rodnost). Ta znesek se vpiše tudi pod investicije (stolpec 4) za postavko 96 „Trajni nasadi“ (Tabela G).

Ostali proizvodi iz pridelkov

160.   Proizvodi predelani iz pridelkov gospodarstva, ki niso posebej navedeni; vključno alkohol, ki ni iz grozdja, jabolčnik, hruškovec, ali drugo.

161.   Stranski proizvodi pridelkov (razen stranskih proizvodov vinske trte in oljčnih nasadov)

Podpostavke postavke 161 „Stranski proizvodi pridelkov“

Podrobnosti se vpišejo, če so na voljo v poslovnih knjigah.

| 299. | Slama |
| --- | --- |

299.

Slama

| 300. | Listje sladkorne pese |
| --- | --- |

300.

Listje sladkorne pese

| 301. | Ostali stranski proizvodi |
| --- | --- |

301.

Ostali stranski proizvodi

B.   ŽIVALSKI PROIZVODI

162.   Kravje mleko

163.   Izdelki iz kravjega mleka

164.   Ovčje mleko

165.   Kozje mleko

166.   Volna

167.   Izdelki iz ovčjega mleka

168.   Izdelki iz kozjega mleka

169.   Kokošja jajca (vključno z valilnimi jajci)

170.   Ostali živalski proizvodi (prodan hlevski gnoj, najemnina za hleve, jajca razen kokošjih itn.)

313.   Med in proizvodi čebelarstva: med, hidromel in ostali proizvodi ter stranski proizvodi čebelarstva, izraženi v centih (= 100 kg) protivrednosti medu.

171.   Pogodbena reja

Vsota prejemkov za pogodbeno rejo, ki se v glavnem ujema s plačilom opravljenih storitev in kjer lastnik ne prevzema gospodarskega tveganja običajno povezanega z vzrejo ali pitanjem teh živali.

Podpostavke postavke 171 „Pogodbena reja“:

Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

| 307. | Pogodbena reja goveda |
| --- | --- |

307.

Pogodbena reja goveda

| 308. | Pogodbena reja ovac in/ali koz |
| --- | --- |

308.

Pogodbena reja ovac in/ali koz

| 309. | Pogodbena reja prašičev |
| --- | --- |

309.

Pogodbena reja prašičev

| 310. | Pogodbena reja perutnine |
| --- | --- |

310.

Pogodbena reja perutnine

| 311. | Pogodbena reja ostalih živali |
| --- | --- |

311.

Pogodbena reja ostalih živali

C.   GOZDOVI

173.   Gozdna površina:

Zemljišča pokrita z gozdovi vključno drevesnice, ki se nahajajo v gozdovih kakor tudi nasadi topolov. Posamezna drevesa, grmičevje in drevoredi se ne štejejo za gozdno površino, njihove površine so vključene k zemljiščem, ki jih obdaja. Gozdno površino upoštevamo, če jo upravlja imetnik, če ga vzdržuje imetnikova delovna sila z imetnikovo opremo in/ali če se njegovi proizvodi uporabljajo na kmetijskem gospodarstvu.

174.   Prodaja posekanega lesa: vrednost prodaje lesa vključno poraba na kmetiji med obračunskim letom

175.   Prodaja neposekanega lesa: vrednost prodaje neposekanega lesa med obračunskim letom.

176.   Ostali gozdni proizvodi: vrednost prodaje nelesnih gozdnih proizvodov (pluta, smola itn.)

D.   DRUGI PROIZVODI

172.   Prejemki od občasnih oddajanj zemljišč s krmo in pašnikov v najem

177.   Pogodbeno delo za druge, vključno posojanje opreme

178.   Obresti za tekoča sredstva potrebna za vodenje gospodarstva na bančnem računu imetnika. Te postavke ne izpolnimo, če so obratna sredstva določena poljubno (glej tudi navodila o obratnih sredstvih, postavka 102)

179.   Dohodki turizma v primerih, kjer se turizem prekriva s kmetijsko dejavnostjo na gospodarstvu do take mere, da ju je praktično nemogoče razločevati. Vključujejo najemnino, ki jo plačajo turisti (od kampingov, hišic, jahanja, lova, ribolova itn.). Ustreznih stroškov in delovne sile ni mogoče ločiti, zato so vsi vključeni pod ustrezne postavke.

180.   Popravke prejemkov, ki se nanašajo na prejšnje obračunsko leto: zneski prejeti med obračunskim letom, ki se nanašajo na prejšnja obračunska leta, ki niso bili upoštevani pri terjatvah iz teh obračunskih let. Regrese, subvencije in neposredno pomoč, ki se nanašajo na proizvode, živali, površino, stroške in katastrofe, je treba za tekoče obračunsko leto vpisati pod postavke 112 do 118 in za prejšnja obračunska leta pod zaporedno številko 483.

181.   Ostali proizvodi in prejemki, ki niso zgoraj navedeni: vrednost nastanitve zaposlenih, ki je vključena v plačilih v naravi (ocenjena na podlagi ustreznih stroškov), proizvodnja osnovnih sredstev (ocenjena vrednost vseh stroškov proizvodnje osnovnih sredstev se obravnava kot tekoči kmetijski stroški: glej odstavek (b) pri „Splošne opredelitve in navodila“), prejeta nadomestila, ki jih ne moremo ničemur pripisati ali odšteti od stroškov itn.

182.   Ostale površine in njihova proizvodnja

Postavka 182 pokriva vse ostale površine, na primer ohišnica, pozidana zemljišča, ceste, ograda za živino, ribniki itn.

183.   Skupaj: vsota postavk 120 do 182 in 313 do 314.

Vendar vsota površin ne vključuje površin uporabljenih za zaporedne pridelke in za gobe. Tako ta vsota površin predstavlja celotno površino gospodarstva.

STOLPCI V TABELI K

Proizvodi (stolpec 1)

Proizvodi morajo biti navedeni v vrstnem zaporedju zgoraj danih številk postavk.

Vrsta pridelka (stolpec 2)

Vrste pridelkov in njihove ustrezajoče šifre so naslednje:

| Šifra 0 | : | Ta šifra se uporabi v primeru živinorejskih proizvodov, predelanih proizvodov, zalog in stranskih proizvodov. |
| --- | --- | --- |

Šifra 0

:

Ta šifra se uporabi v primeru živinorejskih proizvodov, predelanih proizvodov, zalog in stranskih proizvodov.

| A. | Poljščine (vključno sveža zelenjava, melone in jagode, gojene na odprtem s kolobarjenjem s kmetijskimi pridelki; razen pridelkov, ki so zrasli na opuščeni zemlji (v prahi) v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003).







  Šifra 1 | : | Nenamakani glavni pridelki
  Glavni pridelki zajemajo






  — | edine pridelke, to so edini pridelki, ki rastejo na dani površini med obračunskim letom, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Poljščine (vključno sveža zelenjava, melone in jagode, gojene na odprtem s kolobarjenjem s kmetijskimi pridelki; razen pridelkov, ki so zrasli na opuščeni zemlji (v prahi) v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003).

Šifra 1

:

Nenamakani glavni pridelki

Glavni pridelki zajemajo

—

edine pridelke, to so edini pridelki, ki rastejo na dani površini med obračunskim letom,

| — | mešane pridelke: pridelki, ki so sejani, gojeni in nabrani skupaj in tvorijo mešanico kot končni proizvod, |
| --- | --- |

—

mešane pridelke: pridelki, ki so sejani, gojeni in nabrani skupaj in tvorijo mešanico kot končni proizvod,

| — | od pridelkov, ki rastejo zaporedno v teku obračunskega leta na dani površini, so to pridelki, ki ostanejo najdlje na zemljišču. |
| --- | --- |

—

od pridelkov, ki rastejo zaporedno v teku obračunskega leta na dani površini, so to pridelki, ki ostanejo najdlje na zemljišču.

Šifra 2

:

Nenamakani kombinirani pridelki

Pridelki, ki nekaj časa rastejo skupaj na istem zemljišču, vsak pa da samostojen pridelek tekom obračunskega leta. Skupna površina se razdeli med tema pridelkoma sorazmerno z dejansko zasedbo površine vsakega.

Šifra 3

:

Nenamakani naknadni pridelki

Pridelki, ki rastejo zaporedno med obračunskim letom na dani površini in jih ne smatramo za glavne pridelke.

Šifra 6

:

Namakani glavni ali kombinirani pridelki

Šifra 7

:

Namakani naknadni pridelki

Pridelki se smatrajo za namakane, kadar je voda običajno dostavljena umetno.

Ti dve vrsti pridelkov se označita, če je informacija na voljo v poslovnih knjigah.

| B. | Tržno vrtnarstvo in cvetličarstvo na prostem.








  Šifra 4 | : | Sveža zelenjava, melone in jagode gojene na prostem na vrtovih za prodajo (glej postavko 137) in cvetje, gojeno na prostem ter okrasne rastline (glej postavko 140). |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Tržno vrtnarstvo in cvetličarstvo na prostem.

Šifra 4

:

Sveža zelenjava, melone in jagode gojene na prostem na vrtovih za prodajo (glej postavko 137) in cvetje, gojeno na prostem ter okrasne rastline (glej postavko 140).

| C. | Pridelki v zaščitenem prostoru








  Šifra 5 | : | Sveža zelenjava, melone in jagode v zaščitenem prostoru (glej postavko 138), cvetje in okrasne rastline (letne ali trajne) pod zaščito (glej postavko 141), stalni pridelki pod zaščito (glej postavko 156). Če je potrebno, tudi postavke 143, 285 in 157. |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Pridelki v zaščitenem prostoru

Šifra 5

:

Sveža zelenjava, melone in jagode v zaščitenem prostoru (glej postavko 138), cvetje in okrasne rastline (letne ali trajne) pod zaščito (glej postavko 141), stalni pridelki pod zaščito (glej postavko 156). Če je potrebno, tudi postavke 143, 285 in 157.

| D. | Pridelki na opuščeni zemlji v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003








  Šifra 8 | : | Nenamakani pridelki na opuščeni zemlji |
| --- | --- | --- | --- |
| Šifra 9 | : | Namakani pridelki na opuščeni zemlji |

D.

Pridelki na opuščeni zemlji v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003

Šifra 8

:

Nenamakani pridelki na opuščeni zemlji

Šifra 9

:

Namakani pridelki na opuščeni zemlji

| E. | Energetske rastline








  Šifra 10 | : | Energetske rastline, kot so opredeljene v členu 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003, če prejemajo pomoč za energetske rastline ali ne, razen „neprehrambenih pridelkov na opuščeni zemlji (v prahi)“. |
| --- | --- | --- | --- |

E.

Energetske rastline

Šifra 10

:

Energetske rastline, kot so opredeljene v členu 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003, če prejemajo pomoč za energetske rastline ali ne, razen „neprehrambenih pridelkov na opuščeni zemlji (v prahi)“.

Manjkajoči podatki (stolpec 3)

| Šifra 0 | : | Šifra 0 se vpiše, če ne manjka noben podatek. |
| --- | --- | --- |
| Šifra 1 | : | Šifro 1 je treba vpisati, kadar površina, ki jo pokriva pridelek, ni dana (stolpec 4), npr. v primeru prodaje tržnih rastlinskih pridelkov, ki so bili kupljeni kot stalni pridelki ali so prišli z zemlje, ki je bila občasno v najemu za obdobje, krajše od enega leta, in v primeru proizvodnje, nastale iz predelave kupljenih živalskih proizvodov ali rastlinskih pridelkov. |
| Šifra 2 | : | Šifro 2 je treba vpisati za pridelke po pogodbi, kadar zaradi prodajnih pogojev ni mogoče navesti dejanske proizvodnje (stolpec 5). |
| Šifra 3 | : | Šifro 3 je treba vpisati za pridelke, kadar zaradi prodajnih pogojev ni mogoče navesti dejanske proizvodnje in pridelki niso pod pogodbo. |
| Šifra 4 | : | Šifro 4 je treba vpisati, kadar manjkata površina in dejanska proizvodnja. |
| Šifra 8 | : | Šifro 8 je treba vpisati v primeru šifre proizvoda 146, kjer je zemljišče opuščeno kot ukrep v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in ni obdelano (možne s travo porasle površine so vključene). |

Šifra 0

:

Šifra 0 se vpiše, če ne manjka noben podatek.

Šifra 1

:

Šifro 1 je treba vpisati, kadar površina, ki jo pokriva pridelek, ni dana (stolpec 4), npr. v primeru prodaje tržnih rastlinskih pridelkov, ki so bili kupljeni kot stalni pridelki ali so prišli z zemlje, ki je bila občasno v najemu za obdobje, krajše od enega leta, in v primeru proizvodnje, nastale iz predelave kupljenih živalskih proizvodov ali rastlinskih pridelkov.

Šifra 2

:

Šifro 2 je treba vpisati za pridelke po pogodbi, kadar zaradi prodajnih pogojev ni mogoče navesti dejanske proizvodnje (stolpec 5).

Šifra 3

:

Šifro 3 je treba vpisati za pridelke, kadar zaradi prodajnih pogojev ni mogoče navesti dejanske proizvodnje in pridelki niso pod pogodbo.

Šifra 4

:

Šifro 4 je treba vpisati, kadar manjkata površina in dejanska proizvodnja.

Šifra 8

:

Šifro 8 je treba vpisati v primeru šifre proizvoda 146, kjer je zemljišče opuščeno kot ukrep v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in ni obdelano (možne s travo porasle površine so vključene).

Površina (stolpec 4)

Površina je izražena v arih (100 arov = 1 hektar) razen pri zemljišču uporabljenem za gojenje gob (postavka 139), ki je izraženo v kvadratnih metrih. Ta površina ni vključena v skupno površino (glej postavko 183).

V tem stolpcu je navedena površina za vsak pridelek razen v primeru stranskih proizvodov (postavke 161, 284, 299 do 301 in 304) in nekaterih predelanih proizvodov (postavke 160 in 288). Proizvodi dobljeni s predelavo kupljenih pridelkov in proizvodi tržnih pridelkov kupljenih še kot stoječi pridelki ali tistih, ki prihajajo z zemljišča občasno najetega za manj kot leto dni so navedeni brez podatka za površino. Šifro 1 je treba vpisati v stolpec 3 (manjkajoči podatki).

Za podpostavke, ki zadevajo svežo zelenjavo, melone in jagode (335 do 341), cvetje in okrasne rastline (postavke 342 do 344), gojene na odprtem v vrtovih za prodajo ali v zaščitenem prostoru, se navede dejansko uporabljena površina (površina pridelka). Na primer: če so radič in potem por gojeni na odprtem na enotni površini 1 hektara vrta za prodajo, se kot osnovna površina pod postavko 137 navede 1 hektar in površina pridelka bi bila dvakrat 1 hektar in se ustrezno vpiše pod postavki 339 in 336. Če ta informacija ni na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva, je treba navesti šifro 1 v stolpec 3 (manjkajoči podatki).

Proizvodnja v obračunskem letu (stolpec 5)

Količina živalskih proizvodov in pridelkov proizvedenih med obračunskim letom (razen kakršnih koli izgub na polju in kmetiji). Te količine so označene za glavne proizvode gospodarstva (brez stranskih proizvodov).

Te količine je treba izraziti v centih (100 kilogramov), razen pri jajcih (postavka 169), ko so podane v tisočih in pri vinu in z vinom povezanimi proizvodi (postavke 286 do 289 in 292 do 295), ko so izražene v hektolitrih. Količino za glavno postavko 155 „Vinska trta“je treba izraziti v centih, tudi če je povezana z vinskimi proizvodi.

V primeru mleka je navedena količina tekočega mleka ne glede na obliko, v kateri je prodano, zaužito na gospodarstvu ali uporabljeno za plačilo v naravi ali za namene kmetije (smetana, maslo, sir itn.). Mleka, ki ga spijejo teleta, ne upoštevamo.

Kadar zaradi pogojev prodaje dejanske proizvodnje ne moremo določiti v centih (glej prodaja še stoječih pridelkov in pridelkov pod pogodbo) je treba v stolpec 3 (manjkajoči podatki) vpisati šifro 2 za pridelke pod pogodbo in šifro 3 za druge primere.

Vrednost na začetku obračunskega obdobja (stolpec 6)

Vrednost pridelkov na zalogi (skladiščeni) ob začetku računskega obdobja, razen živine. Pridelke je treba ovrednotiti po trenutnih cenah na dvorišču.

Prodaja (stolpec 7)

Celotna vrednost prodaje (ne glede na to, če je bil iztržek prejet med obračunskim letom) pridelkov na zalogi na začetku obračunskega leta in pridelanih med letom.

Celotna vsota za prodane pridelke vključuje vrednost pridelkov vrnjenih na kmetijo (posneto mleko, pulpa itn.). Ta vrednost se tudi vpiše pod stroške kmetije.

Kakršna koli odškodninska plačila (na primer plačila zavarovalnice za škodo po toči) med obračunskim letom tudi dodamo k celotni prodaji teh proizvodov, kadar jih lahko povežemo s proizvodnjo takih proizvodov. Sicer pa jih vpišemo pod postavko 181 „Drugi proizvodi in prejemki“.

Regresov in subvencij prejetih med obračunskim letom za proizvode ne prištevamo k celotni prodaji; vpišemo jih pod postavko 112 (glej navodila k tej postavki). Kadar so stroški trženja, če so, znani, jih ne odštejemo od skupne prodaje, ampak jih navedemo pod postavko 71 „Ostali posebni stroški živinoreje“ ali 76 „Ostali posebni stroški rastlinske pridelave“.

Poraba v gospodinjstvu in plačila v naravi (stolpec 8)

Proizvodi, ki se porabijo v gospodinjstvu imetnika (vključno proizvodi gospodarstva za pripravljanje hrane počitnikarjem) in/ali uporabljeni za plačila v naravi za blago in storitve (vključno nedenarni prejemki). Ti proizvodi so ovrednoteni po prodajni ceni na dvorišču.

Vrednost na koncu obračunskega obdobja (stolpec 9)

Vrednost pridelkov na zalogi (skladiščeni) na koncu obračunskega leta, razen živine. Pridelke je treba ovrednotiti po trenutnih cenah na dvorišču.

Poraba na kmetiji (stolpec 10)

Vrednost pridelkov kmetije na zalogi (skladiščeni) po cenah na dvorišču na začetku obračunskega leta in/ali pridelanih med letom, ki so namenjeni reprodukciji na gospodarstvu med letom. To vključuje obveznost:

| — | živalsko krmo:
  vrednost po cenah na dvorišču tržnih proizvodov gospodarstva (pridelki, ki so v tem obdobju tržnih) uporabljenih med letom za živalsko krmo. Slama z gospodarstva, ki je na gospodarstvu uporabljena (za krmo in steljo) je ovrednotena samo, če je v tej regiji in v tem letu tržni pridelek. Mleka, ki ga spijejo teleta, ne upoštevamo.
  Ti proizvodi so ovrednoteni po prodajnih cenah na dvorišču, |
| --- | --- |

—

živalsko krmo:

vrednost po cenah na dvorišču tržnih proizvodov gospodarstva (pridelki, ki so v tem obdobju tržnih) uporabljenih med letom za živalsko krmo. Slama z gospodarstva, ki je na gospodarstvu uporabljena (za krmo in steljo) je ovrednotena samo, če je v tej regiji in v tem letu tržni pridelek. Mleka, ki ga spijejo teleta, ne upoštevamo.

Ti proizvodi so ovrednoteni po prodajnih cenah na dvorišču,

| — | semena:
  vrednost po cenah na dvorišču prodajnih proizvodov kmetije uporabljenih za seme za pridelke med obračunskim letom. |
| --- | --- |

—

semena:

vrednost po cenah na dvorišču prodajnih proizvodov kmetije uporabljenih za seme za pridelke med obračunskim letom.

L.   KVOTE IN DRUGE PRAVICE

Količino lastne kvote na koncu obračunskega leta je treba vedno vpisati v stolpec 9.

Vpiše se tudi kvote prvotno svobodno pridobljene po trenutnih tržnih vrednosti, če se lahko z njimi trguje ločeno od zemljišča. Kvote, ki jih ni mogoče trgovati posebej od povezanega zemljišča, se vpišejo samo v tabelo G.

Nekateri podatkovni vnosi se vključijo istočasno, posamezno ali kot komponente skupine v druge postavke v tabele F, G in/ali K.

Treba je uporabiti naslednje postavke:

| 401. | mleko |
| --- | --- |

401.

mleko

| 402. | premije za krave dojilje |
| --- | --- |

402.

premije za krave dojilje

| 404. | premije za ovce in koze |
| --- | --- |

404.

premije za ovce in koze

| 421. | sladkorna pesa |
| --- | --- |

421.

sladkorna pesa

| 422. | tobak |
| --- | --- |

422.

tobak

| 423. | škrobni krompir |
| --- | --- |

423.

škrobni krompir

| 441. | amoniak |
| --- | --- |

441.

amoniak

| 442. | organski gnoj |
| --- | --- |

442.

organski gnoj

| 470. | upravičenost do plačil v skladu s shemo enotnega plačila (neobvezno) |
| --- | --- |

470.

upravičenost do plačil v skladu s shemo enotnega plačila (neobvezno)

| 499. | drugo. |
| --- | --- |

499.

drugo.

STOLPCI V TABELI L

Kvote ali druge pravice (stolpec 1)

Postavka kvote ali pravice.

Vrsta podatkov (stolpec 2)

| Šifra 1 | : | Vnosi v zvezi s sredstvi: nakup in prodaja. |
| --- | --- | --- |
| Šifra 2 | : | Vnosi v zvezi s prihodkom: zakup ali najem kvot. |

Šifra 1

:

Vnosi v zvezi s sredstvi: nakup in prodaja.

Šifra 2

:

Vnosi v zvezi s prihodkom: zakup ali najem kvot.

Stolpec 3: Neuporabljeno.

Plačila (stolpec 4)

| | Za šifro 1 v stolpcu 2:
  Znesek, plačan za nakup kvot in drugih pravic. |
| --- | --- |

Za šifro 1 v stolpcu 2:

Znesek, plačan za nakup kvot in drugih pravic.

| | Za šifro 2 v stolpcu 2:
  Plačan znesek za zakup ali najem kvot ali drugih pravic. Prav tako vključeno v najemnino pod postavko 85 (Plačana najemnina) v tabeli F. |
| --- | --- |

Za šifro 2 v stolpcu 2:

Plačan znesek za zakup ali najem kvot ali drugih pravic. Prav tako vključeno v najemnino pod postavko 85 (Plačana najemnina) v tabeli F.

Prejemki (stolpec 5)

| | Za šifro 1 v stolpcu 2:
  Znesek prejet s prodajo kvot ali drugih pravic. |
| --- | --- |

Za šifro 1 v stolpcu 2:

Znesek prejet s prodajo kvot ali drugih pravic.

| | Za šifro 2 v stolpcu 2:
  Prejet znesek za najem ali zakup kvot ali drugih pravic. Prav tako vključen v postavko 181 (Ostali proizvodi in prejemki) v tabeli K. |
| --- | --- |

Za šifro 2 v stolpcu 2:

Prejet znesek za najem ali zakup kvot ali drugih pravic. Prav tako vključen v postavko 181 (Ostali proizvodi in prejemki) v tabeli K.

Vrednost na začetku obračunskega obdobja (stolpec 6)

| | Za šifro 1 v stolpcu 2:
  Vrednost količin na začetku obračunskega obdobja, s katerimi razpolaga imetnik, če so bile prvotno brezplačno pridobljene ali kupljene, je treba zabeležiti po trenutnih tržnih vrednostih, če se lahko trguje s kvotami ločeno od povezanega zemljišča. |
| --- | --- |

Za šifro 1 v stolpcu 2:

Vrednost količin na začetku obračunskega obdobja, s katerimi razpolaga imetnik, če so bile prvotno brezplačno pridobljene ali kupljene, je treba zabeležiti po trenutnih tržnih vrednostih, če se lahko trguje s kvotami ločeno od povezanega zemljišča.

| | Za šifro 2 v stolpcu 2:
  Se ne uporabi. |
| --- | --- |

Za šifro 2 v stolpcu 2:

Se ne uporabi.

Amortizacija (stolpec 7)

Amortizacija kvot in drugih pravic se vpiše v ta stolpec. Toda kakršna koli amortizacija kvot in drugih pravic se ne sme uporabljati za tabelo G (postavka 340).

Vrednost na koncu obračunskega obdobja (stolpec 8)

| | Za šifro 1 v stolpcu 2:
  Vrednost količin na koncu obračunskega obdobja, s katerimi razpolaga imetnik, če so bile prvotno brezplačno pridobljene ali kupljene, je treba zabeležiti po trenutnih tržnih vrednostih, če se lahko trguje s kvotami ločeno od povezanega zemljišča. |
| --- | --- |

Za šifro 1 v stolpcu 2:

Vrednost količin na koncu obračunskega obdobja, s katerimi razpolaga imetnik, če so bile prvotno brezplačno pridobljene ali kupljene, je treba zabeležiti po trenutnih tržnih vrednostih, če se lahko trguje s kvotami ločeno od povezanega zemljišča.

| | Za šifro 2 v stolpcu 2:
  Se ne uporabi. |
| --- | --- |

Za šifro 2 v stolpcu 2:

Se ne uporabi.

Količina (stolpec 9)

Uporablja se naslednje enote:

| — | postavke 401, 421 do 441: centi, |
| --- | --- |

—

postavke 401, 421 do 441: centi,

| — | postavka 442: centi ali število živali, če je predvideno v nacionalni zakonodaji, |
| --- | --- |

—

postavka 442: centi ali število živali, če je predvideno v nacionalni zakonodaji,

| — | postavke 402 in 404: število osnovnih enot premij, |
| --- | --- |

—

postavke 402 in 404: število osnovnih enot premij,

| — | postavka 470: število upravičenih prejemkov, |
| --- | --- |

—

postavka 470: število upravičenih prejemkov,

| — | postavka 499 ni zapisa. |
| --- | --- |

—

postavka 499 ni zapisa.

Davki, dodatni prelevman (stolpec 10)

Vpišite le enkrat, s stolpcem 2 = 2.

Postavka 401: dodatni prelevman na mleko za proizvodnjo v obračunskem letu, sicer je znesek plačan.

M.   NEPOSREDNA PLAČILA v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (postavke 600 do 680 in 700 do 772) (6)

600.   Plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003

Celotni znesek plačil na površino se vpiše v tabelo J s šifro 600. Vključuje tudi plačila na površino za zemljišče v prahi in za energetske rastline.

Podrobnosti za postavko 600:

V postavke 621 do 638 se vpiše namakane pridelke le, kadar so posebno obravnavani v državnem načrtu regionalizacije. V tem primeru se površin in plačil ne navede pod postavkami 601 do 618. Če pa namakane površine niso posebej obravnavane v nacionalnem načrtu regionalizacije, so vključene pod postavke 601 do 618.

601.   Plačila na površino za nenamakana zemljišča

V stolpcu 4 (Število osnovnih enot za plačila): vsota postavk 602 do 618 brez postavk 608, 614 in 618, če so iste osnovne enote vpisane tudi v kateri koli drugi postavki v tabeli M. V stolpcu 5 Celotna pomoč: vsota postavk 602 do 618.

Treba je izpolniti različne podpostavke vsaj, kadar je država članica predvidela v svojem načrtu regionalizacije različen odškodninski program (kar se tiče priporočenih donosov, zneska enote pomoči, celotne izbrane površine) glede na različne izbrane pridelke.

602.   Plačila na površino za žita

603.   Plačila na površino za oljnice

604.   Plačila na površino za beljakovinske pridelke (stročnice)

605.   Plačila na površino za silažna žita

606.   Plačila na površino za koruzo v zrnju

607.   Plačila na površino za silažno koruzo

608.   Dodatek za plačila za površino za trdo pšenico na tradicionalnih pridelovalnih površinah ali posebna pomoč za trdo pšenico, kot je opisano v Uredbi (ES) št. 1782/2003

609.   Plačila na površino za ostale poljščine

611.   Plačila na površino za travo za silažo

612.   Plačila na površino za lan gojen za vlakna

613.   Plačila na površino za konopljo gojena za vlakna

614.   Premija za stročnice (če ni vključena v 604).

618.   Poseben dodatek na kakovost trde pšenice (če ni vključen v 608).

621.   Plačila na površino za namakano zemljišče

V stolpcu 4 (Število osnovnih enot za plačila): vsota postavk 622 do 638 brez postavk 628, 634 in 638, če so iste osnovne enote vpisane tudi v kateri koli drugi postavki v tabeli M. V stolpcu 5 Celotna pomoč: vsota postavk 622 do 638.

Treba je izpolniti različne podpostavke vsaj, kadar je država članica predvidela v svojem načrtu regionalizacije različen odškodninski program (kar se tiče priporočenih donosov, zneska enote pomoči, celotne izbrane površine) glede na različne izbrane pridelke.

622.   Plačila na površino za namakana žita

623.   Plačila na površino za namakane oljnice

624.   Plačila na površino za namakane beljakovinske pridelke (stročnice)

625.   Plačila na površino za namakana silažna žita

626.   Plačila na površino za namakano koruzo v zrnju

627.   Plačila na površino za namakano silažno koruzo

628.   Dodatek za plačila na površino za namakano trdo pšenico na tradicionalnih pridelovalnih površinah ali posebno pomoč, kot je opisano v Uredbi (ES) št. 1782/2003

629.   Plačila na površino za ostale namakane poljščine

632.   Plačila na površino za namakan lan gojen za vlakna

633.   Plačila na površino za namakano konopljo gojeno za vlakna

634.   Premija za namakane stročnice (če ni vključena v 624).

638.   Poseben dodatek na kakovost namakane trde pšenice (če ni vključen v 628).

650.   Plačila na površino za praho

655.   Pomoč za energijske poljščine

670.   Shema enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003.

V stolpcu 4 (Število osnovnih enot za plačila): vsota postavk 671 do 673. V stolpcu 5, Celotna pomoč: vsota postavk 671 do 674.

Celotna pomoč v skladu s shemo enotnega plačila se prav tako vpiše v Tabelo J, s šifro 670.

Podrobnosti za postavko 670

| Postavke | Število osnovnih enot za plačila | Pomoč skupaj |
| --- | --- | --- |
| 671 | Plačila v skladu s shemo enotnega plačila, razen tiste v postavkah 672 do 674; vključuje tudi plačila za travinje/trajni pašnik in praho, če ni diferencirano | Obvezno | Obvezno |
| 672 | Plačila v skladu s shemo enotnega plačila za travinje/trajni pašnik | Prostovoljno | Prostovoljno |
| 673 | Plačila v skladu s shemo enotnega plačila za praho | Prostovoljno | Prostovoljno |
| 674 | Plačila v skladu s shemo enotnega plačila, ki je osnovana na posebnih upravičenih prejemkih | Obvezno | Obvezno |

Postavke

Število osnovnih enot za plačila

Pomoč skupaj

671

Plačila v skladu s shemo enotnega plačila, razen tiste v postavkah 672 do 674; vključuje tudi plačila za travinje/trajni pašnik in praho, če ni diferencirano

Obvezno

Obvezno

672

Plačila v skladu s shemo enotnega plačila za travinje/trajni pašnik

Prostovoljno

Prostovoljno

673

Plačila v skladu s shemo enotnega plačila za praho

Prostovoljno

Prostovoljno

674

Plačila v skladu s shemo enotnega plačila, ki je osnovana na posebnih upravičenih prejemkih

Obvezno

Obvezno

680.   Shema enotnega plačila na površino v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003.

Celotna pomoč v skladu s shemo enotnega plačila se prav tako vpiše v Tabelo J, s šifro 680.

700.   Neposredna plačila za govedino v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003

Celotni znesek neposrednih plačil za govedino se tudi vpiše v tabelo J, s šifro 700.

Naslednja tabela prikazuje postavke za vse vrste neposrednih plačil za govedino v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003.

| Postavke | Število osnovnih enot za plačila | Pomoč skupaj |
| --- | --- | --- |
| 700 | Celotni znesek plačil za govedino
  (vsota postavk 710, 720, 730, 740, 750, 760) | — | Obvezno |
| 710 | posebna premija
  (vsota postavk 711 do 715) | Obvezno | Obvezno |
| 711 | Posebna premija za bike | Obvezno | Obvezno |
| 715 | Posebna premija za vole | Obvezno | Obvezno |
| 730 | Premija za krave
  (vsota postavk 731 do 735) | — | Obvezno |
| 731 | Premija za krave dojilje za krave dojilje in telice skupaj | Obvezno | Obvezno |
| 735 | Premija za krave dojilje: dodatna nacionalna premija | Obvezno | Obvezno |
| 740 | Klavna premija
  (vsota postavk 741 do 742) | — | Obvezno |
| 741 | Klavna premija: 1 do 7 mesecev | Prostovoljno | Obvezno |
| 742 | Klavna premija: 8 mesecev in več | Obvezno | Obvezno |
| 750 | Ekstenzifikacijsko plačilo | Obvezno | Obvezno |
| 760 | Dodatna plačila (nacionalni okvir) | — | Obvezno |

Postavke

Število osnovnih enot za plačila

Pomoč skupaj

700

Celotni znesek plačil za govedino

(vsota postavk 710, 720, 730, 740, 750, 760)

—

Obvezno

710

posebna premija

(vsota postavk 711 do 715)

Obvezno

Obvezno

711

Posebna premija za bike

Obvezno

Obvezno

715

Posebna premija za vole

Obvezno

Obvezno

730

Premija za krave

(vsota postavk 731 do 735)

—

Obvezno

731

Premija za krave dojilje za krave dojilje in telice skupaj

Obvezno

Obvezno

735

Premija za krave dojilje: dodatna nacionalna premija

Obvezno

Obvezno

740

Klavna premija

(vsota postavk 741 do 742)

—

Obvezno

741

Klavna premija: 1 do 7 mesecev

Prostovoljno

Obvezno

742

Klavna premija: 8 mesecev in več

Obvezno

Obvezno

750

Ekstenzifikacijsko plačilo

Obvezno

Obvezno

760

Dodatna plačila (nacionalni okvir)

—

Obvezno

770.   Mlečna premija, vključno z dodatnimi plačili v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003

| Postavke | Število osnovnih enot za plačila | Pomoč skupaj |
| --- | --- | --- |
| 770. | Mlečna premija in dodatna plačila (vsota postavk 771 in 772) | Obvezno | Obvezno |
| 771. | Mlečna premija | Prostovoljno | Prostovoljno |
| 772. | Dodatna plačila | Prostovoljno | Prostovoljno |

Postavke

Število osnovnih enot za plačila

Pomoč skupaj

770.

Mlečna premija in dodatna plačila (vsota postavk 771 in 772)

Obvezno

Obvezno

771.

Mlečna premija

Prostovoljno

Prostovoljno

772.

Dodatna plačila

Prostovoljno

Prostovoljno

STOLPCI V TABELI M

Proizvod ali kombinacija proizvoda (stolpec 1)

Stolpca 2 in 3: Neuporabljeno.

Število osnovnih enot za plačila (stolpec 4).

V postavkah 600 do 655 in 680 je treba navesti površino v arih, za katere mora biti pomoč plačana proizvajalcu. V postavkah 710 do 750 je treba vpisati število živali, za katere se prejemajo plačila. V postavkah 670 do 673 je treba izraziti število unovčenih upravičenih prejemkov v arih. For heading 674 the number of special entitlements should be recorded. V postavkah 770 do 772 je treba vpisati znesek posamezne referenčne količine (v centih).

Celotna pomoč (stolpec 5)

Skupna vsota pomoči prejetih ali za katere se ugotovi opravičenost med obračunskim letom.

Referenčni znesek (stolpec 6)

V postavkah od 602 do 613, 622 do 633 in 650 se vpiše referenčni pridelek (v kilogramih na hektar), ki se uporabi za izračun premij. Kjer teh podatkov ni na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva, jih lahko vstavijo organi za zveze in pri tem uporabijo regionalne podatke glede na lokacijo gospodarstva.

Stolpci 7 do 10: Neuporabljeno.

N.   PODROBNOSTI O NAKUPIH IN PRODAJI ŽIVINE

Kategorije živine se označijo s kodnimi številkami 22 do 50, kar ustreza postavkam za iste kategorije živine uporabljenim v tabeli D.

Delne vsote nakupov in prodaj živalskih vrst (konjev, goveda, ovc, koz, prašičev, perutnine, drugih živali) se vpiše v tabelo E.

STOLPCI V TABELI N

Kategorija živine (stolpec 1)

Ustreza postavkam iz tabele D.

Stolpca 2 in 3: Neuporabljeno.

Število kupljenih živali (stolpec 4)

Označeno po glavah.

Nakupi živine (stolpec 5)

Celotni nakupi živine med obračunskim letom (vključno nakupni stroški). S tem povezani regresi in subvencije niso odšteti od celote teh nakupov, ampak so specificirani pod postavko 116 (glej navodila za to postavko).

Število prodanih živali (stolpec 6)

Označeno po glavah.

Prodaja živine (stolpec 7)

Celotna prodaja živine med obračunskim letom. Pripadajoči regresi in subvencije niso zajeti v celotnem znesku prodaje, ampak so specificirani pod postavko 112 (glej navodila v zvezi s to postavko). Kadar so stroški trženja, če so, znani, niso odšteti od celotne prodaje, ampak so podani pod postavko 71 „Ostali posebni stroški z živinorejo“.

Stolpca 8 in 10: Neuporabljeno.

---

(1)  UL L 205, 13.7.1982, str. 5.

(2)  UL L 220, 7.8.1985, str. 1.

(3)  UL L 160, 26.6.1999, str. 80.

(4)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(5)  UL L 345, 20.11.2004, str. 1.

(6)  Kjer je potrebno, se te šifre uporabijo tudi za CNDP v Bolgariji, na Češkem, v Estoniji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Malti, Madžarskem, Poljskem, v Romuniji, na Slovaškem in v Sloveniji.

---

PRILOGA III

Primerjalna tabela

| Uredba (EGS) št. 2237/77 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | — |
| — | Člen 2 |
| Člen 3 | — |
| — | Člen 3 |
| — | Člen 4 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | — |
| — | Priloga III |

Uredba (EGS) št. 2237/77

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

—

—

Člen 2

Člen 3

—

—

Člen 3

—

Člen 4

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

—

—

Priloga III

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 4.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 237/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 237/70

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. marca 2008

o državni pomoči C 15/07 (ex NN 20/07) Italije glede davčnih spodbud v podporo nekaterih prestrukturiranih bank

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 869)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/711/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Italijanski parlament je 24. decembra 2003 sprejel Zakon št. 350 z dne 24. decembra 2003 (Zakon 350/2003) (2), ki v členu 2(26) določa posebno shemo davčne prerazporeditve za sredstva nekaterih bank, ki izhajajo iz ali so povezana s prestrukturiranjem bančništva v skladu z Zakonom št. 218 z dne 30. julija 1990 (Zakon 218/1990) o privatizaciji bančnega sektorja v državni lasti v Italiji. |
| --- | --- |

(1)

Italijanski parlament je 24. decembra 2003 sprejel Zakon št. 350 z dne 24. decembra 2003 (Zakon 350/2003) (2), ki v členu 2(26) določa posebno shemo davčne prerazporeditve za sredstva nekaterih bank, ki izhajajo iz ali so povezana s prestrukturiranjem bančništva v skladu z Zakonom št. 218 z dne 30. julija 1990 (Zakon 218/1990) o privatizaciji bančnega sektorja v državni lasti v Italiji.

| (2) | Italijanski organi Komisiji sheme niso priglasili za pregled državne pomoči v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES. Komisija je kljub temu sprožila predhodni pregled sheme. |
| --- | --- |

(2)

Italijanski organi Komisiji sheme niso priglasili za pregled državne pomoči v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES. Komisija je kljub temu sprožila predhodni pregled sheme.

| (3) | Z dopisom z dne 26. septembra 2005 (D/57424) je Komisija zaprosila italijanske organe, naj ji posredujejo vse ustrezne informacije za preučitev združljivosti sheme s pravili o državni pomoči in njene zakonitosti v skladu z obveznostjo priglasitve kakršnega koli načrta za dodelitev državne pomoči po členu 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 26. septembra 2005 (D/57424) je Komisija zaprosila italijanske organe, naj ji posredujejo vse ustrezne informacije za preučitev združljivosti sheme s pravili o državni pomoči in njene zakonitosti v skladu z obveznostjo priglasitve kakršnega koli načrta za dodelitev državne pomoči po členu 88(3) Pogodbe ES.

| (4) | Z dopisom z dne 29. novembra 2005 (A/39913) je Italija predložila zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 29. novembra 2005 (A/39913) je Italija predložila zahtevane informacije.

| (5) | Z dopisom z dne 31. marca 2006 je Komisija od Italije zahtevala dodatna pojasnila glede tega, da ima pregledovana shema morebiti naravo državne pomoči, in glede njene združljivosti s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 31. marca 2006 je Komisija od Italije zahtevala dodatna pojasnila glede tega, da ima pregledovana shema morebiti naravo državne pomoči, in glede njene združljivosti s skupnim trgom.

| (6) | Z dopisom z dne 5. maja 2006 (A/33466) je Italija predložila zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 5. maja 2006 (A/33466) je Italija predložila zahtevane informacije.

| (7) | Komisija se je 3. julija 2006 sestala z italijanskimi organi, da bi se pogovorili o delovanju in upravičenosti pregledovane davčne sheme. Med srečanjem se je Komisija seznanila z razlagami italijanskih organov, vendar pa niso bili odpravljeni vsi zadržki glede tega, ali ima shema morebiti naravo državne pomoči in glede njene združljivosti s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(7)

Komisija se je 3. julija 2006 sestala z italijanskimi organi, da bi se pogovorili o delovanju in upravičenosti pregledovane davčne sheme. Med srečanjem se je Komisija seznanila z razlagami italijanskih organov, vendar pa niso bili odpravljeni vsi zadržki glede tega, ali ima shema morebiti naravo državne pomoči in glede njene združljivosti s skupnim trgom.

| (8) | Z dopisom z dne 28. julija 2006 (A/36106) so italijanski organi predložili povzetek informacij, ki jih je predstavila Italija, vključno s pojasnili s sestanka z dne 3. julija 2006. |
| --- | --- |

(8)

Z dopisom z dne 28. julija 2006 (A/36106) so italijanski organi predložili povzetek informacij, ki jih je predstavila Italija, vključno s pojasnili s sestanka z dne 3. julija 2006.

| (9) | Z dopisom z dne 30. maja 2007 (D/203295) je Komisija sporočila Italiji, da se je v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES. Komisija je v odločitvi, objavljeni v Uradnem listu Evropske unije
   (3), povabila zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe glede sprožitve formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(9)

Z dopisom z dne 30. maja 2007 (D/203295) je Komisija sporočila Italiji, da se je v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom odločila sprožiti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES. Komisija je v odločitvi, objavljeni v Uradnem listu Evropske unije
   (3), povabila zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe glede sprožitve formalnega postopka preiskave.

| (10) | Z dopisom z dne 5. julija 2007 (A/35808) so italijanski organi predložili svoje pripombe. |
| --- | --- |

(10)

Z dopisom z dne 5. julija 2007 (A/35808) so italijanski organi predložili svoje pripombe.

| (11) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Pripombe sta predložili predvsem bančna skupina Paribas, ki vključuje banko Banca Nazionale del Lavoro, in bančna skupina Unicredit, ki vključuje banke Capitalia, Banca di Roma in Banco di Sicilia. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Pripombe sta predložili predvsem bančna skupina Paribas, ki vključuje banko Banca Nazionale del Lavoro, in bančna skupina Unicredit, ki vključuje banke Capitalia, Banca di Roma in Banco di Sicilia.

| (12) | Z dopisoma z dne 3. oktobra 2007 (D/53926) in 22. novembra 2007 (D/54681) je Komisija obvestila italijanske organe o pripombah, prejetih od zainteresiranih strank, ter zaprosila Italijo, naj oblikuje svoje pripombe. Z dopisoma z dne 5. novembra 2007 (A/39031) in 21. decembra 2007 (A/40631) so italijanski organi obvestili Komisijo, da nimajo nobenih nadaljnjih pripomb. |
| --- | --- |

(12)

Z dopisoma z dne 3. oktobra 2007 (D/53926) in 22. novembra 2007 (D/54681) je Komisija obvestila italijanske organe o pripombah, prejetih od zainteresiranih strank, ter zaprosila Italijo, naj oblikuje svoje pripombe. Z dopisoma z dne 5. novembra 2007 (A/39031) in 21. decembra 2007 (A/40631) so italijanski organi obvestili Komisijo, da nimajo nobenih nadaljnjih pripomb.

2.   PODROBEN OPIS SHEME

2.1   Obdavčitev kapitalskih dobičkov

| (13) | Italijanska pravna ureditev za področje davkov pozna nekatera temeljna načela obdavčitve poslovnih subjektov, ki jih priznava večina sodobnih ureditev s tega področja. Obdavčevanje dohodka na ravni subjekta se uporablja za večino poslovnih subjektov s pravno osebnostjo (v glavnem gospodarske družbe), ob tem pa je mogoče uveljavljati načelo obvezne ali neobvezne davčne preglednosti tudi za nekatere subjekte ali združenja, ki nimajo pravne osebnosti. Delničarji obdavčljivega subjekta so kot davkoplačevalci ločeni od družbe, v kateri so lastniki deležev; načeloma velja obdavčitev na ves dobiček in dividende, ki izhajajo iz poslovanja z delnicami, četudi obstajajo različne oprostitve zaradi ublažitve dvojnega obdavčevanja takih sredstev. Zato so kapitalski dobički gospodarske družbe obdavčljivi ločeno od dobičkov delničarjev, ko so dobički ustvarjeni in davčno priznani kot rezultat prodaje ali prenosa sredstev družbe. Odhodki za obresti se načeloma odbijejo, stroški lastniškega kapitala družbe pa ne. To ima za posledico obdavčitev zgolj na ravni nosilca dolga (in davčni stopnji nosilca dolga) za zaslužke, plačane kot obresti, vendar pa se davek uporablja na ravni gospodarske družbe in vsaj načeloma spet na ravni delničarjev pri dividendah, ki se nabirajo vlagateljem v lastniški kapital. |
| --- | --- |

(13)

Italijanska pravna ureditev za področje davkov pozna nekatera temeljna načela obdavčitve poslovnih subjektov, ki jih priznava večina sodobnih ureditev s tega področja. Obdavčevanje dohodka na ravni subjekta se uporablja za večino poslovnih subjektov s pravno osebnostjo (v glavnem gospodarske družbe), ob tem pa je mogoče uveljavljati načelo obvezne ali neobvezne davčne preglednosti tudi za nekatere subjekte ali združenja, ki nimajo pravne osebnosti. Delničarji obdavčljivega subjekta so kot davkoplačevalci ločeni od družbe, v kateri so lastniki deležev; načeloma velja obdavčitev na ves dobiček in dividende, ki izhajajo iz poslovanja z delnicami, četudi obstajajo različne oprostitve zaradi ublažitve dvojnega obdavčevanja takih sredstev. Zato so kapitalski dobički gospodarske družbe obdavčljivi ločeno od dobičkov delničarjev, ko so dobički ustvarjeni in davčno priznani kot rezultat prodaje ali prenosa sredstev družbe. Odhodki za obresti se načeloma odbijejo, stroški lastniškega kapitala družbe pa ne. To ima za posledico obdavčitev zgolj na ravni nosilca dolga (in davčni stopnji nosilca dolga) za zaslužke, plačane kot obresti, vendar pa se davek uporablja na ravni gospodarske družbe in vsaj načeloma spet na ravni delničarjev pri dividendah, ki se nabirajo vlagateljem v lastniški kapital.

| (14) | Če delničar pridobi delež v družbi, to ne povzroči spremembe v osnovi sredstev te družbe. Po drugi strani pa velja splošno pravilo, da prodaja sredstev družbe povzroči obdavčljiv dobiček ali izgubo na ravni družbe. Ker se davek na prodajo običajno plača najprej, davčne ugodnosti povišane osnove v prodanih sredstvih pa se pokažejo sčasoma (periodična amortizacija), ima obdavčljiva prodaja sredstev na ravni družbe navadno za posledico povišanje čistega skupnega davka družbe prodajalke in družbe prejemnice. |
| --- | --- |

(14)

Če delničar pridobi delež v družbi, to ne povzroči spremembe v osnovi sredstev te družbe. Po drugi strani pa velja splošno pravilo, da prodaja sredstev družbe povzroči obdavčljiv dobiček ali izgubo na ravni družbe. Ker se davek na prodajo običajno plača najprej, davčne ugodnosti povišane osnove v prodanih sredstvih pa se pokažejo sčasoma (periodična amortizacija), ima obdavčljiva prodaja sredstev na ravni družbe navadno za posledico povišanje čistega skupnega davka družbe prodajalke in družbe prejemnice.

| (15) | Prodaja sredstev družbe njenim delničarjem naj bi tudi povzročila obdavčitev vgrajenega dobička v sredstvih, če je ustrezna povečana osnova v zadevnih sredstvih v rokah delničarjev, četudi so taki delničarji družbe, saj povečanja v osnovi sredstev družbe ne sme biti, ne da bi se priznal davek na ravni podjetja. |
| --- | --- |

(15)

Prodaja sredstev družbe njenim delničarjem naj bi tudi povzročila obdavčitev vgrajenega dobička v sredstvih, če je ustrezna povečana osnova v zadevnih sredstvih v rokah delničarjev, četudi so taki delničarji družbe, saj povečanja v osnovi sredstev družbe ne sme biti, ne da bi se priznal davek na ravni podjetja.

2.2   Prevrednotenja in prerazporeditve sredstev na splošno

| (16) | Prevrednotenje sredstev v poslovnih izidih gospodarske družbe je računovodska operacija, s katero se knjigovodska vrednost osnovnih sredstev poviša na tekočo vrednost (osnovna sredstva se običajno amortizirajo tako, da se njihova knjigovodska vrednost sčasoma razvrednoti, medtem ko je njihova tekoča vrednost lahko višja od amortizirane vrednosti, ker se je vrednost sredstev ohranila oziroma s časom povečala). Ker povišanja osnove sredstev družbe ne sme biti brez priznanja davka na ravni družbe, je presežek iz prevrednotenja kapitalski dobiček. Presežek se sčasoma amortizira skupaj z zadevnimi sredstvi. Nazadnje bo ob prodaji sredstev v prihodnosti (s povišano vrednostjo) manj kapitalskega dobička, ki je posledica manjše razlike med plačilom, prejetim za prodajo, in knjigovodsko vrednostjo sredstev. |
| --- | --- |

(16)

Prevrednotenje sredstev v poslovnih izidih gospodarske družbe je računovodska operacija, s katero se knjigovodska vrednost osnovnih sredstev poviša na tekočo vrednost (osnovna sredstva se običajno amortizirajo tako, da se njihova knjigovodska vrednost sčasoma razvrednoti, medtem ko je njihova tekoča vrednost lahko višja od amortizirane vrednosti, ker se je vrednost sredstev ohranila oziroma s časom povečala). Ker povišanja osnove sredstev družbe ne sme biti brez priznanja davka na ravni družbe, je presežek iz prevrednotenja kapitalski dobiček. Presežek se sčasoma amortizira skupaj z zadevnimi sredstvi. Nazadnje bo ob prodaji sredstev v prihodnosti (s povišano vrednostjo) manj kapitalskega dobička, ki je posledica manjše razlike med plačilom, prejetim za prodajo, in knjigovodsko vrednostjo sredstev.

| (17) | Prevrednotenja so izjemne računovodske operacije, ker računovodska pravila težijo k zagotavljanju varnega in skrbnega poslovanja za sredstva družbe, temeljijo pa na predvidevanju, da je neko sredstvo vredno več, kot je bilo zanj plačano; tako kot pri vseh predpostavkah je tudi za to mogoče dokazati, da ni bila pravilna, in sicer ob upoštevanju razvoja dogodkov na trgu. V nedavno uvedenih računovodskih načelih MSRP, ki so postala zavezujoča pravila za nekatere gospodarske družbe in banke v Italiji, pa so določene poštene vrednosti sredstev, ki jih je treba knjižiti, zlasti glede finančnih instrumentov (posledično se bodo pojavili dobički in izgube). Poleg tega se pri prestrukturiranjih podjetij sredstva zamenjujejo po njihovi tekoči vrednosti (ki je običajno višja od knjigovodske), ustrezno pa se knjižijo tudi prevrednotenja. |
| --- | --- |

(17)

Prevrednotenja so izjemne računovodske operacije, ker računovodska pravila težijo k zagotavljanju varnega in skrbnega poslovanja za sredstva družbe, temeljijo pa na predvidevanju, da je neko sredstvo vredno več, kot je bilo zanj plačano; tako kot pri vseh predpostavkah je tudi za to mogoče dokazati, da ni bila pravilna, in sicer ob upoštevanju razvoja dogodkov na trgu. V nedavno uvedenih računovodskih načelih MSRP, ki so postala zavezujoča pravila za nekatere gospodarske družbe in banke v Italiji, pa so določene poštene vrednosti sredstev, ki jih je treba knjižiti, zlasti glede finančnih instrumentov (posledično se bodo pojavili dobički in izgube). Poleg tega se pri prestrukturiranjih podjetij sredstva zamenjujejo po njihovi tekoči vrednosti (ki je običajno višja od knjigovodske), ustrezno pa se knjižijo tudi prevrednotenja.

| (18) | Prevrednotenja sredstev bi običajno bila obdavčljivi dogodki, če so ustvarjeni kapitalski dobički in priznane povišane davčne vrednosti. Kapitalski dobički bi povišali obdavčljivi dohodek in temu primerno povečali tekočo davčno obveznost zadevnih upravičencev tudi v primeru, ko ni denarne realizacije. Da bi se izognili plačevanju davka na dobiček, ki še ni bil unovčen, davčni sistem običajno zamrzne davčni dobiček z ohranjanjem davčne vrednosti za sredstva, ki je nižja od knjigovodske vrednosti. V takem primeru je računovodski dobiček (ta ustvarjeni dobiček ni priznan kot obdavčljiv dohodek) odložen, dokler se sredstva sčasoma ne prodajo za gotovino. |
| --- | --- |

(18)

Prevrednotenja sredstev bi običajno bila obdavčljivi dogodki, če so ustvarjeni kapitalski dobički in priznane povišane davčne vrednosti. Kapitalski dobički bi povišali obdavčljivi dohodek in temu primerno povečali tekočo davčno obveznost zadevnih upravičencev tudi v primeru, ko ni denarne realizacije. Da bi se izognili plačevanju davka na dobiček, ki še ni bil unovčen, davčni sistem običajno zamrzne davčni dobiček z ohranjanjem davčne vrednosti za sredstva, ki je nižja od knjigovodske vrednosti. V takem primeru je računovodski dobiček (ta ustvarjeni dobiček ni priznan kot obdavčljiv dohodek) odložen, dokler se sredstva sčasoma ne prodajo za gotovino.

| (19) | Računovodski dobiček, ki izhaja iz realizacije, se običajno knjiži za davčne namene v posebni rezervi, ki pomeni nepriznani dobiček. Do trenutka, ko je ustvarjeni dobiček davčno priznan, sta knjigovodska vrednost in davčna vrednost sredstev neusklajeni. Prerazporeditev je torej davčna operacija, s katero se davčna vrednost prilagodi knjigovodski vrednosti zadevnih sredstev, posledično pa je kapitalski dobiček davčno priznan in zavezan obdavčitvi. Računovodski dobiček se zdaj sprosti iz rezerve in vključi med običajne dobičke leta, medtem ko se povišana vrednost sredstev ustrezno davčno amortizira. |
| --- | --- |

(19)

Računovodski dobiček, ki izhaja iz realizacije, se običajno knjiži za davčne namene v posebni rezervi, ki pomeni nepriznani dobiček. Do trenutka, ko je ustvarjeni dobiček davčno priznan, sta knjigovodska vrednost in davčna vrednost sredstev neusklajeni. Prerazporeditev je torej davčna operacija, s katero se davčna vrednost prilagodi knjigovodski vrednosti zadevnih sredstev, posledično pa je kapitalski dobiček davčno priznan in zavezan obdavčitvi. Računovodski dobiček se zdaj sprosti iz rezerve in vključi med običajne dobičke leta, medtem ko se povišana vrednost sredstev ustrezno davčno amortizira.

| (20) | Navesti je treba, da so kapitalski dobički posebne postavke dohodka, ki obratno kot običajni dohodek odražajo gospodarski presežek, ki je s časom dozoreval, medtem ko je njegovo davčno priznanje nujno enkratna operacija. Zato so kapitalski dobički, ki jih ustvarijo gospodarske družbe, ne le odloženi do davčne prerazporeditve vrednosti relativnih sredstev, temveč se zanje plačuje tudi preferenčni namesto običajni davek od dobička gospodarskih družb. Preferenčni davek je ugodnost, saj zadevna družba plača nižji davek na dobičke, poleg tega pa lahko take dobičke razdeli med svoje delničarje kot dividende, ki dajejo pravico do davčnega dobroimetja ali oprostitve za plačane davke od dobička pravnih oseb. Vendar pa je davčna ugodnost, ki izhaja iz nadomestnega davka, utemeljena z davčno tehniko (4) glede na posebnost kapitalskih dobičkov kot dohodka v primerjavi z običajnimi dobički. |
| --- | --- |

(20)

Navesti je treba, da so kapitalski dobički posebne postavke dohodka, ki obratno kot običajni dohodek odražajo gospodarski presežek, ki je s časom dozoreval, medtem ko je njegovo davčno priznanje nujno enkratna operacija. Zato so kapitalski dobički, ki jih ustvarijo gospodarske družbe, ne le odloženi do davčne prerazporeditve vrednosti relativnih sredstev, temveč se zanje plačuje tudi preferenčni namesto običajni davek od dobička gospodarskih družb. Preferenčni davek je ugodnost, saj zadevna družba plača nižji davek na dobičke, poleg tega pa lahko take dobičke razdeli med svoje delničarje kot dividende, ki dajejo pravico do davčnega dobroimetja ali oprostitve za plačane davke od dobička pravnih oseb. Vendar pa je davčna ugodnost, ki izhaja iz nadomestnega davka, utemeljena z davčno tehniko (4) glede na posebnost kapitalskih dobičkov kot dohodka v primerjavi z običajnimi dobički.

2.3   Obdavčevanje kapitalskih dobičkov v Italiji

| (21) | Za opis narave pregledovane sheme je treba povzeti italijanska pravila, s katerimi se ureja obdavčevanje kapitalskih dobičkov, ki izhajajo iz vložkov sredstev ob prestrukturiranjih nekaterih družb na način, ki je predviden z Zakonom 218/1990 za italijanski bančni sistem. |
| --- | --- |

(21)

Za opis narave pregledovane sheme je treba povzeti italijanska pravila, s katerimi se ureja obdavčevanje kapitalskih dobičkov, ki izhajajo iz vložkov sredstev ob prestrukturiranjih nekaterih družb na način, ki je predviden z Zakonom 218/1990 za italijanski bančni sistem.

| (22) | Z Zakonom 218/1990 je bila uzakonjena posebna shema za pospešitev prenosa bančnih sredstev ali vej bančnih dejavnosti v lasti lokalnih oseb javnega prava v novoustanovljene ali obstoječe zasebne banke, da bi racionalizirali izvajanje bančne dejavnosti v Italiji (člen 1 Zakona 218/1990). Leta 1990 je bil prenos veje dejavnosti prodaja sredstev, ki bi sprožila davek od dobička gospodarskih družb po običajni stopnji na razliko med tekočo vrednostjo prenesenih sredstev in stroški takih sredstev v skladu s členom 54(5) in členom 9 takrat veljavnega DPR št. 917 z dne 22. decembra 1986 (DPR 917/1986). |
| --- | --- |

(22)

Z Zakonom 218/1990 je bila uzakonjena posebna shema za pospešitev prenosa bančnih sredstev ali vej bančnih dejavnosti v lasti lokalnih oseb javnega prava v novoustanovljene ali obstoječe zasebne banke, da bi racionalizirali izvajanje bančne dejavnosti v Italiji (člen 1 Zakona 218/1990). Leta 1990 je bil prenos veje dejavnosti prodaja sredstev, ki bi sprožila davek od dobička gospodarskih družb po običajni stopnji na razliko med tekočo vrednostjo prenesenih sredstev in stroški takih sredstev v skladu s členom 54(5) in členom 9 takrat veljavnega DPR št. 917 z dne 22. decembra 1986 (DPR 917/1986).

| (23) | Za pospešitev prenosa bančnih sredstev je bila v členu 7(2) Zakona 218/1990 med drugimi ugodnostmi določena odstopajoča davčna shema, po kateri dobiček, ustvarjen iz prenosa sredstev, vloženih v zasebne banke na podlagi prestrukturiranja iz navedenega člena 1, v zamenjavo za delež takih bank, ni priznan za obdavčitev do takrat, ko se dobiček nato ustvari iz prodaje sredstev ali razdeli delničarjem (odloženo priznanje dobičkov). |
| --- | --- |

(23)

Za pospešitev prenosa bančnih sredstev je bila v členu 7(2) Zakona 218/1990 med drugimi ugodnostmi določena odstopajoča davčna shema, po kateri dobiček, ustvarjen iz prenosa sredstev, vloženih v zasebne banke na podlagi prestrukturiranja iz navedenega člena 1, v zamenjavo za delež takih bank, ni priznan za obdavčitev do takrat, ko se dobiček nato ustvari iz prodaje sredstev ali razdeli delničarjem (odloženo priznanje dobičkov).

| (24) | Cilje Zakona 218/1990 je mogoče povzeti na naslednji način:






  (i) | dovoliti osebam javnega prava, ki izvajajo bančno dejavnost (predvsem bančne posle na drobno), da preoblikujejo svojo pravno obliko v delniško družbo, ki naj bi bila primernejša za komercialno dejavnost; |
| --- | --- | --- |

(24)

Cilje Zakona 218/1990 je mogoče povzeti na naslednji način:

(i)

dovoliti osebam javnega prava, ki izvajajo bančno dejavnost (predvsem bančne posle na drobno), da preoblikujejo svojo pravno obliko v delniško družbo, ki naj bi bila primernejša za komercialno dejavnost;

| (ii) | dovoliti takim osebam javnega prava na področju bančništva, da se znova financirajo z zbiranjem novega kapitala, pritegnitvijo vlagateljev in konsolidacijo; |
| --- | --- |

(ii)

dovoliti takim osebam javnega prava na področju bančništva, da se znova financirajo z zbiranjem novega kapitala, pritegnitvijo vlagateljev in konsolidacijo;

| (iii) | vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za javne in zasebne banke, tako da se zadnjim prizna enak privilegij davčne nevtralnosti, kot je bil prej dodeljen izključno javnim bankam. |
| --- | --- |

(iii)

vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za javne in zasebne banke, tako da se zadnjim prizna enak privilegij davčne nevtralnosti, kot je bil prej dodeljen izključno javnim bankam.

| (25) | V členu 7(2) Zakona 218/1990 je bilo določeno, da se 15 % dobička, ustvarjenega ob prenosih, obdavči pri prispevni osebi (lokalni osebi javnega prava) po običajni stopnji davka od dobička gospodarskih družb (takrat 52,2 %, vključno s 36-odstotnim davkom od dobička gospodarskih družb IRPEG in 16,2-odstotnim lokalnim davkom ILOR). Po določbah zakona je bilo 15 % obdavčenega dobička mogoče pripisati posamičnim sredstvom kot novo davčno osnovo, ki jo je priznala banka prejemnica, ali dobremu imenu. V zakonu je bilo tudi določeno, da se stroškovna osnova sredstev, vloženih v banko upravičenko, prenese na banko prejemnico (prenesena osnova sredstev) in nadomesti s kapitalskimi deleži banke, ki jih je prejela prispevna oseba (nadomeščena osnova kapitalskih deležev), razen za obdavčeni 15-odstotni dobiček, ki je bil priznan (povečanje osnove). |
| --- | --- |

(25)

V členu 7(2) Zakona 218/1990 je bilo določeno, da se 15 % dobička, ustvarjenega ob prenosih, obdavči pri prispevni osebi (lokalni osebi javnega prava) po običajni stopnji davka od dobička gospodarskih družb (takrat 52,2 %, vključno s 36-odstotnim davkom od dobička gospodarskih družb IRPEG in 16,2-odstotnim lokalnim davkom ILOR). Po določbah zakona je bilo 15 % obdavčenega dobička mogoče pripisati posamičnim sredstvom kot novo davčno osnovo, ki jo je priznala banka prejemnica, ali dobremu imenu. V zakonu je bilo tudi določeno, da se stroškovna osnova sredstev, vloženih v banko upravičenko, prenese na banko prejemnico (prenesena osnova sredstev) in nadomesti s kapitalskimi deleži banke, ki jih je prejela prispevna oseba (nadomeščena osnova kapitalskih deležev), razen za obdavčeni 15-odstotni dobiček, ki je bil priznan (povečanje osnove).

| (26) | V shemi je bil v bistvu določen sistem delne davčne nevtralnosti, s katerim je imel vložek veje dejavnosti koristi od odložene olajšave, če je bila prispevana davčna osnova podjetja nadomeščena s kapitalskimi deleži, ki jih je prejel prenosnik, prejemnik pa je pridobljenemu podjetju pripisal davčno osnovo, enako osnovi, ki so jo imela sredstva, ko so bila v rokah prenosnika pred vložkom. Tak sistem je predpisoval neusklajenost med tekočimi vrednostmi sredstev v trenutku vložka in njihovo davčno osnovo. V skladu s členom 7(2) Zakona 218/1990 sta morala prejemnik in prenosnik svojim napovedim za odmero davka priložiti prospekt za evidentiranje neusklajenosti vrednosti. |
| --- | --- |

(26)

V shemi je bil v bistvu določen sistem delne davčne nevtralnosti, s katerim je imel vložek veje dejavnosti koristi od odložene olajšave, če je bila prispevana davčna osnova podjetja nadomeščena s kapitalskimi deleži, ki jih je prejel prenosnik, prejemnik pa je pridobljenemu podjetju pripisal davčno osnovo, enako osnovi, ki so jo imela sredstva, ko so bila v rokah prenosnika pred vložkom. Tak sistem je predpisoval neusklajenost med tekočimi vrednostmi sredstev v trenutku vložka in njihovo davčno osnovo. V skladu s členom 7(2) Zakona 218/1990 sta morala prejemnik in prenosnik svojim napovedim za odmero davka priložiti prospekt za evidentiranje neusklajenosti vrednosti.

| (27) | Z zakonskim odlokom D.Lgs. št. 544 z dne 30. decembra 1992 (D.Lgs. 544/1992) je Italija v svoj nacionalni pravni sistem prenesla Direktivo o združitvah 90/434/EGS (5). Direktiva o združitvah vse od svoje prvotne različice zajema združitve, delitve, prenose sredstev in zamenjavo kapitalskih deležev družb različnih držav članic, kadar so izpolnjene naslednje tri zahteve: (1) družbe morajo biti navedene v prilogi k Direktivi; (2) družbe morajo imeti v davčne namene sedež v državi članici in (3) družbe so zavezanke za enega od nacionalnih davkov od dobička gospodarskih družb, navedenih v členu 3(c) Direktive. |
| --- | --- |

(27)

Z zakonskim odlokom D.Lgs. št. 544 z dne 30. decembra 1992 (D.Lgs. 544/1992) je Italija v svoj nacionalni pravni sistem prenesla Direktivo o združitvah 90/434/EGS (5). Direktiva o združitvah vse od svoje prvotne različice zajema združitve, delitve, prenose sredstev in zamenjavo kapitalskih deležev družb različnih držav članic, kadar so izpolnjene naslednje tri zahteve: (1) družbe morajo biti navedene v prilogi k Direktivi; (2) družbe morajo imeti v davčne namene sedež v državi članici in (3) družbe so zavezanke za enega od nacionalnih davkov od dobička gospodarskih družb, navedenih v členu 3(c) Direktive.

| (28) | V skladu z Direktivo o združitvah je prenos sredstev opredeljen kot operacija, s katero družba brez prenehanja prenese vse ali eno ali več vej svoje dejavnosti na drugo družbo v zamenjavo za prenos vrednostnih papirjev, ki predstavljajo kapital družbe, ki sprejme prenos (bodisi novoustanovljeno podružnico, katere začetna kapitalska struktura je sestavljena iz prenesenih kapitalskih deležev, bodisi obstoječo družbo). |
| --- | --- |

(28)

V skladu z Direktivo o združitvah je prenos sredstev opredeljen kot operacija, s katero družba brez prenehanja prenese vse ali eno ali več vej svoje dejavnosti na drugo družbo v zamenjavo za prenos vrednostnih papirjev, ki predstavljajo kapital družbe, ki sprejme prenos (bodisi novoustanovljeno podružnico, katere začetna kapitalska struktura je sestavljena iz prenesenih kapitalskih deležev, bodisi obstoječo družbo).

| (29) | V Direktivi o združitvah se zahteva, naj prenesena sredstva predstavljajo vejo dejavnosti, ki pomeni vsa sredstva in obveznosti ob delitvi družbe, ki z organizacijskega vidika tvorijo neodvisno poslovanje, torej subjekt, ki je zmožen delovati z lastnimi sredstvi (člen 2(i) Direktive). V nedavni sodbi je Sodišče Evropskih skupnosti (6) pojasnilo, da mora prenos sredstev, če naj bi zanj veljala Direktiva o združitvah, vključevati vsa sredstva in obveznosti, ki se v celoti nanašajo na vejo dejavnosti. V Direktivi o združitvah se zahteva, naj vložek za prenos sredstev vključuje izključno kapitalske deleže, saj v nasprotju z drugimi transakcijami, zajetimi v Direktivi o združitvah, kot so združitve, delitve in zamenjave kapitalskih deležev, v primeru prenosa sredstev gotovinsko plačilo ni dovoljeno. |
| --- | --- |

(29)

V Direktivi o združitvah se zahteva, naj prenesena sredstva predstavljajo vejo dejavnosti, ki pomeni vsa sredstva in obveznosti ob delitvi družbe, ki z organizacijskega vidika tvorijo neodvisno poslovanje, torej subjekt, ki je zmožen delovati z lastnimi sredstvi (člen 2(i) Direktive). V nedavni sodbi je Sodišče Evropskih skupnosti (6) pojasnilo, da mora prenos sredstev, če naj bi zanj veljala Direktiva o združitvah, vključevati vsa sredstva in obveznosti, ki se v celoti nanašajo na vejo dejavnosti. V Direktivi o združitvah se zahteva, naj vložek za prenos sredstev vključuje izključno kapitalske deleže, saj v nasprotju z drugimi transakcijami, zajetimi v Direktivi o združitvah, kot so združitve, delitve in zamenjave kapitalskih deležev, v primeru prenosa sredstev gotovinsko plačilo ni dovoljeno.

| (30) | V členu 4 Direktive o združitvah, kot se nanj navzkrižno sklicuje v členu 9, je določeno, da se na ravni družbe prejemnice kot posledica prenosa sredstev ne smejo obračunavati nobeni davki na kapitalske dobičke. Kapitalski dobički so opredeljeni kot celotna razlika med realnimi vrednostmi (pošteno tržno vrednostjo) prenesenih sredstev in obveznosti ter njihovimi vrednostmi za davčne namene (davčno osnovo), ne glede na kakršno koli posebno definicijo vrednosti v skladu z domačo zakonodajo. Ugodna obravnava ustvarjenih dobičkov v skladu z Direktivo o združitvah, v kateri so obravnavani prenosi med družbami različnih držav članic, temelji na pogoju stalne enote, kar pomeni, da imajo od odloga, predvidenega v členu 4 Direktive, lahko korist le sredstva, ki ostanejo v družbi rezidentki ali so dejansko povezana s stalno enoto družbe prejemnice v državi članici prenosne družbe. |
| --- | --- |

(30)

V členu 4 Direktive o združitvah, kot se nanj navzkrižno sklicuje v členu 9, je določeno, da se na ravni družbe prejemnice kot posledica prenosa sredstev ne smejo obračunavati nobeni davki na kapitalske dobičke. Kapitalski dobički so opredeljeni kot celotna razlika med realnimi vrednostmi (pošteno tržno vrednostjo) prenesenih sredstev in obveznosti ter njihovimi vrednostmi za davčne namene (davčno osnovo), ne glede na kakršno koli posebno definicijo vrednosti v skladu z domačo zakonodajo. Ugodna obravnava ustvarjenih dobičkov v skladu z Direktivo o združitvah, v kateri so obravnavani prenosi med družbami različnih držav članic, temelji na pogoju stalne enote, kar pomeni, da imajo od odloga, predvidenega v členu 4 Direktive, lahko korist le sredstva, ki ostanejo v družbi rezidentki ali so dejansko povezana s stalno enoto družbe prejemnice v državi članici prenosne družbe.

| (31) | V Direktivi o združitvah ni določen sistem oprostitve, temveč sistem davčne nevtralnosti ali odloga, saj država članica družbe prejemnice obdrži pravico do obdavčitve kapitalskih dobičkov, ustvarjenih ob prenosu sredstev, ob njihovi prodaji v prihodnosti. Da bi ustvarjeni dobički, ki so del prenesenega premoženja, ostali obdavčljivi, morajo biti izraženi v davčnih obračunih družbe prejemnice. Za izpolnitev tega pogoja morajo biti vsa prenesena sredstva in obveznosti vneseni v davčne obračune družbe prejemnice glede na svojo vrednost tik pred prenosom. Zato mora družba prejemnica prevzeti davčno osnovo prenosne družbe, ne da bi imela koristi od možnosti povečanja davčne osnove na pošteno tržno vrednost. Tako so prenosi sredstev, ki izpolnjujejo pogoje za prednostno obravnavo v skladu z Direktivo o združitvah, v bistvu podobnim tistim, ki so predvideni v členu 1 Zakona 218/1990, le da v Direktivi o združitvah niso določena nobena pravila za vrednotenje kapitalskih deležev, ki jih je prejela družba prejemnica pri zamenjavi sredstev, medtem ko je uporaba nadomeščene osnove izrecno predvidena v členu 7(2) Zakona 218/1990, kar ima za posledico sistem dvojne neusklajenosti. |
| --- | --- |

(31)

V Direktivi o združitvah ni določen sistem oprostitve, temveč sistem davčne nevtralnosti ali odloga, saj država članica družbe prejemnice obdrži pravico do obdavčitve kapitalskih dobičkov, ustvarjenih ob prenosu sredstev, ob njihovi prodaji v prihodnosti. Da bi ustvarjeni dobički, ki so del prenesenega premoženja, ostali obdavčljivi, morajo biti izraženi v davčnih obračunih družbe prejemnice. Za izpolnitev tega pogoja morajo biti vsa prenesena sredstva in obveznosti vneseni v davčne obračune družbe prejemnice glede na svojo vrednost tik pred prenosom. Zato mora družba prejemnica prevzeti davčno osnovo prenosne družbe, ne da bi imela koristi od možnosti povečanja davčne osnove na pošteno tržno vrednost. Tako so prenosi sredstev, ki izpolnjujejo pogoje za prednostno obravnavo v skladu z Direktivo o združitvah, v bistvu podobnim tistim, ki so predvideni v členu 1 Zakona 218/1990, le da v Direktivi o združitvah niso določena nobena pravila za vrednotenje kapitalskih deležev, ki jih je prejela družba prejemnica pri zamenjavi sredstev, medtem ko je uporaba nadomeščene osnove izrecno predvidena v členu 7(2) Zakona 218/1990, kar ima za posledico sistem dvojne neusklajenosti.

| (32) | Ker so bila v Direktivi o združitvah, ki je bila v italijansko zakonodajo prenesena z zakonskim odlokom D.Lgs. 544/1992, obravnavana le prestrukturiranja družb različnih držav članic, je Italija prostovoljno razširila sistem davčne nevtralnosti na domača prestrukturiranja. Z D.Lgs. št. 358 z dne 8. oktobra 1997 (D.Lgs. 358/1997) je Italija uvedla splošne davčne določbe za prestrukturiranja družb v Italiji, vključno s prenosi sredstev, povezanimi z vložkom veje dejavnosti, pri zamenjavi kapitalskih deležev. |
| --- | --- |

(32)

Ker so bila v Direktivi o združitvah, ki je bila v italijansko zakonodajo prenesena z zakonskim odlokom D.Lgs. 544/1992, obravnavana le prestrukturiranja družb različnih držav članic, je Italija prostovoljno razširila sistem davčne nevtralnosti na domača prestrukturiranja. Z D.Lgs. št. 358 z dne 8. oktobra 1997 (D.Lgs. 358/1997) je Italija uvedla splošne davčne določbe za prestrukturiranja družb v Italiji, vključno s prenosi sredstev, povezanimi z vložkom veje dejavnosti, pri zamenjavi kapitalskih deležev.

| (33) | Splošni sistem obdavčitve dobičkov, ki izhajajo iz prestrukturiranj gospodarskih družb v Italiji, predvsem pa sistem za vložke sredstev v skladu z D.Lgs. 358/1997, je dejansko temeljil na dveh alternativnih izbirnih sistemih. |
| --- | --- |

(33)

Splošni sistem obdavčitve dobičkov, ki izhajajo iz prestrukturiranj gospodarskih družb v Italiji, predvsem pa sistem za vložke sredstev v skladu z D.Lgs. 358/1997, je dejansko temeljil na dveh alternativnih izbirnih sistemih.

| (34) | Po eni strani je bil v členu 3 D.Lgs. 358/1997 predviden sistem nadomestnega davka na kapitalske dobičke za vložke vej dejavnosti ali kvalificirano udeležbo za družbo prejemnico v zamenjavo za njene kapitalske deleže. V členu 3 je bila najprej določena disciplina za opredelitev relativnih dobičkov kot razlike med davčno osnovo prenesenih sredstev v rokah prenosnika pred prenosom in knjigovodsko vrednostjo, ki jo je prenosnik pripisal kapitalskim deležem, prejetim kot rezultat vložka, ali knjigovodsko vrednostjo, ki jo je prejemnik pripisal preneseni veji dejavnosti, če je višja. V členu 3 je bilo nato določeno, da je dobičke mogoče priznati, če je bil plačan 19-odstotni nadomestni davek. Po novem sistemu so bile davčne osnove skupaj z ustvarjenimi dobički priznane kot nove vrednosti sredstev za prenosnika in prejemnika, tako da ni bilo nobene neusklajenosti med davčno in knjigovodsko vrednostjo (vložki v knjigovodski nevtralnosti). |
| --- | --- |

(34)

Po eni strani je bil v členu 3 D.Lgs. 358/1997 predviden sistem nadomestnega davka na kapitalske dobičke za vložke vej dejavnosti ali kvalificirano udeležbo za družbo prejemnico v zamenjavo za njene kapitalske deleže. V členu 3 je bila najprej določena disciplina za opredelitev relativnih dobičkov kot razlike med davčno osnovo prenesenih sredstev v rokah prenosnika pred prenosom in knjigovodsko vrednostjo, ki jo je prenosnik pripisal kapitalskim deležem, prejetim kot rezultat vložka, ali knjigovodsko vrednostjo, ki jo je prejemnik pripisal preneseni veji dejavnosti, če je višja. V členu 3 je bilo nato določeno, da je dobičke mogoče priznati, če je bil plačan 19-odstotni nadomestni davek. Po novem sistemu so bile davčne osnove skupaj z ustvarjenimi dobički priznane kot nove vrednosti sredstev za prenosnika in prejemnika, tako da ni bilo nobene neusklajenosti med davčno in knjigovodsko vrednostjo (vložki v knjigovodski nevtralnosti).

| (35) | Po drugi strani pa je bilo v členu 4 D.Lgs. 358/1997 določeno, da bi se pri prenosu sodelujoče stranke lahko odločile za sistem odložene oprostitve, primerljiv s sistemom, ki je na voljo v skladu z Direktivo o združitvah. Po tem sistemu je bil vložek sredstev veje dejavnosti med družbami v Italiji davčno nevtralen, kar pomeni, da dobički, ustvarjeni iz prenosa sredstev pri zamenjavi kapitalskih deležev, niso bili davčno priznani, če je bila prispevana davčna osnova veje naprej nadomeščena pri kapitalskih deležih, ki jih je prejel prenosnik, in so pridobljena sredstva na podlagi prenosa prejela preneseno osnovo, ki so jo imela v rokah prenosnika (vložek v davčni nevtralnosti). |
| --- | --- |

(35)

Po drugi strani pa je bilo v členu 4 D.Lgs. 358/1997 določeno, da bi se pri prenosu sodelujoče stranke lahko odločile za sistem odložene oprostitve, primerljiv s sistemom, ki je na voljo v skladu z Direktivo o združitvah. Po tem sistemu je bil vložek sredstev veje dejavnosti med družbami v Italiji davčno nevtralen, kar pomeni, da dobički, ustvarjeni iz prenosa sredstev pri zamenjavi kapitalskih deležev, niso bili davčno priznani, če je bila prispevana davčna osnova veje naprej nadomeščena pri kapitalskih deležih, ki jih je prejel prenosnik, in so pridobljena sredstva na podlagi prenosa prejela preneseno osnovo, ki so jo imela v rokah prenosnika (vložek v davčni nevtralnosti).

| (36) | V italijanskem sistemu davka od dobička gospodarskih družb je bila leta 2003 sčasoma izvedena velika reforma, ki je sovpadla z začetkom veljavnosti sheme prerazporeditve iz Zakona 350/2003 (1. januarja 2004). Reforma je bila uzakonjena z D.Lgs. št. 344 z dne 12. decembra 2003, ki je glede obravnavanega v tem pregledu predvidel naslednje:






  (i) | odpravo IRPEG (starega davka od dobička gospodarskih družb) in uvedbo novega davka gospodarskih družb (IRES) po 33-odstotni stopnji, z odpravo dvojnega davka na dohodek, ki je vključevala uporabo znižane 19-odstotne stopnje IRPEG na znesek obdavčljivega dohodka, znova vloženega v družbo; |
| --- | --- | --- |

(36)

V italijanskem sistemu davka od dobička gospodarskih družb je bila leta 2003 sčasoma izvedena velika reforma, ki je sovpadla z začetkom veljavnosti sheme prerazporeditve iz Zakona 350/2003 (1. januarja 2004). Reforma je bila uzakonjena z D.Lgs. št. 344 z dne 12. decembra 2003, ki je glede obravnavanega v tem pregledu predvidel naslednje:

(i)

odpravo IRPEG (starega davka od dobička gospodarskih družb) in uvedbo novega davka gospodarskih družb (IRES) po 33-odstotni stopnji, z odpravo dvojnega davka na dohodek, ki je vključevala uporabo znižane 19-odstotne stopnje IRPEG na znesek obdavčljivega dohodka, znova vloženega v družbo;

| (ii) | razveljavitev sistema pripisovanja dobroimetja, v katerem so bile dividende znova obdavčene, ko so jih prejeli delničarji, plačani davek od dobička gospodarskih družb pa je bil znižan s pripisom davčnega dobroimetja, medtem ko je njegova nadomestitev s sistemom oprostitev veljala za domače in tuje dividende; |
| --- | --- |

(ii)

razveljavitev sistema pripisovanja dobroimetja, v katerem so bile dividende znova obdavčene, ko so jih prejeli delničarji, plačani davek od dobička gospodarskih družb pa je bil znižan s pripisom davčnega dobroimetja, medtem ko je njegova nadomestitev s sistemom oprostitev veljala za domače in tuje dividende;

| (iii) | uvedbo sistema oprostitve deležev za kapitalske dobičke, ki izhajajo iz prodaje kvalificiranih deležev, skupaj z razveljavitvijo možnosti odbitja odpisov deležev v lasti; |
| --- | --- |

(iii)

uvedbo sistema oprostitve deležev za kapitalske dobičke, ki izhajajo iz prodaje kvalificiranih deležev, skupaj z razveljavitvijo možnosti odbitja odpisov deležev v lasti;

| (iv) | razveljavitev 19-odstotnega nadomestnega davka na kapitalske dobičke, ki izhajajo iz prestrukturiranja družbe v skladu s členom 3 D.Lgs. 358/1997. Z razveljavitvijo D.Lgs. 358/1997 na podlagi D.Lgs. 344/2003 je bil sistem davčne nevtralnosti za vsa prestrukturiranja gospodarskih družb, kot so združitve ali delitve družb, prenesen v člene od 170 do 174 DPR 917/1986 spremenjenega splošnega davčnega zakonika. Vendar pa vložki vej dejavnosti in kvalificirani deleži niso bili preneseni v spremenjeni davčni zakonik, kar je povzročilo neskladje obravnavanja med različnimi vložki vej, za katere se uporablja shema vložkov v knjigovodski nevtralnosti v skladu s členom 175 DPR 917/1986, in drugimi prestrukturiranji gospodarskih družb v skladu s shemo davčne nevtralnosti. |
| --- | --- |

(iv)

razveljavitev 19-odstotnega nadomestnega davka na kapitalske dobičke, ki izhajajo iz prestrukturiranja družbe v skladu s členom 3 D.Lgs. 358/1997. Z razveljavitvijo D.Lgs. 358/1997 na podlagi D.Lgs. 344/2003 je bil sistem davčne nevtralnosti za vsa prestrukturiranja gospodarskih družb, kot so združitve ali delitve družb, prenesen v člene od 170 do 174 DPR 917/1986 spremenjenega splošnega davčnega zakonika. Vendar pa vložki vej dejavnosti in kvalificirani deleži niso bili preneseni v spremenjeni davčni zakonik, kar je povzročilo neskladje obravnavanja med različnimi vložki vej, za katere se uporablja shema vložkov v knjigovodski nevtralnosti v skladu s členom 175 DPR 917/1986, in drugimi prestrukturiranji gospodarskih družb v skladu s shemo davčne nevtralnosti.

| (37) | Z davčno reformo, ki jo je uvedel D.Lgs. 344/2003, se vsa prestrukturiranja med gospodarskimi družbami različnih držav članic še naprej urejajo s shemo davčne nevtralnosti iz Direktive o združitvah na podlagi možnosti dopustitve vložka v davčni nevtralnosti. Možnost uporabe nadomestnega 19-odstotnega davka v skladu s členom 3 D.Lgs. 358/1997 je bila ukinjena 1. januarja 2004, ohranjen pa je bil sistem ugotavljanja kapitalskih dobičkov, ki izhajajo iz vložkov poslovnih vej v knjigovodski nevtralnosti. Prav tako je bil ukinjen izbirni sistem obdavčitve, ki je bil določen v členu 4 D.Lgs. 358/1997. Kot posledica reforme je sistem obdavčitve kapitalskih dobičkov, ustvarjenih s prodajo ali vložkom veje dejavnosti, enak kot sistem obdavčitve za prodajo posameznih sredstev. |
| --- | --- |

(37)

Z davčno reformo, ki jo je uvedel D.Lgs. 344/2003, se vsa prestrukturiranja med gospodarskimi družbami različnih držav članic še naprej urejajo s shemo davčne nevtralnosti iz Direktive o združitvah na podlagi možnosti dopustitve vložka v davčni nevtralnosti. Možnost uporabe nadomestnega 19-odstotnega davka v skladu s členom 3 D.Lgs. 358/1997 je bila ukinjena 1. januarja 2004, ohranjen pa je bil sistem ugotavljanja kapitalskih dobičkov, ki izhajajo iz vložkov poslovnih vej v knjigovodski nevtralnosti. Prav tako je bil ukinjen izbirni sistem obdavčitve, ki je bil določen v členu 4 D.Lgs. 358/1997. Kot posledica reforme je sistem obdavčitve kapitalskih dobičkov, ustvarjenih s prodajo ali vložkom veje dejavnosti, enak kot sistem obdavčitve za prodajo posameznih sredstev.

| (38) | Glede na zakonodajo v času Zakona 350/2003 je bilo torej z davčnega vidika še vedno ugodneje prenesti sredstva z zamenjavo kapitalskih deležev kot s prodajo sredstev, saj je bila prodaja kvalificiranih deležev izvzeta (oprostitev deležev), medtem ko je bila prodaja osnovnih sredstev obdavčljiva. |
| --- | --- |

(38)

Glede na zakonodajo v času Zakona 350/2003 je bilo torej z davčnega vidika še vedno ugodneje prenesti sredstva z zamenjavo kapitalskih deležev kot s prodajo sredstev, saj je bila prodaja kvalificiranih deležev izvzeta (oprostitev deležev), medtem ko je bila prodaja osnovnih sredstev obdavčljiva.

| (39) | Komisija je menila, da je treba opisati okvir, ki je bil določen z zgoraj opisano Direktivo o združitvah in D.Lgs. 358/1997, da bi preučila različne sheme, ki jih imajo gospodarske družbe na voljo za prevrednotenje ali prerazporeditev vrednosti svojih kapitalskih sredstev. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je menila, da je treba opisati okvir, ki je bil določen z zgoraj opisano Direktivo o združitvah in D.Lgs. 358/1997, da bi preučila različne sheme, ki jih imajo gospodarske družbe na voljo za prevrednotenje ali prerazporeditev vrednosti svojih kapitalskih sredstev.

2.4   Prerazporeditve v skladu z zakoni 342/2000, 448/2001 in 350/2003

| (40) | Zakon 218/1990 je zadeval privatizacijo s preoblikovanjem in prestrukturiranjem sredstev nekaterih registriranih javnih bank (v skladu s členom 29 Kraljevega odloka št. 375 z dne 12. marca 1936, preoblikovanega v Zakon št. 141 z dne 7. marca 1938) v zasebne delniške družbe, ki delujejo v bančnem sektorju (člen 1 Zakona 218/1990). V skladu s členom 7(2) Zakona 218/1990 kapitalski dobički, ustvarjeni iz vložka bančnih sredstev, niso bili davčno priznani zaradi zagotovitve davčne nevtralnosti. Vendar pa je bilo 15 % takih dobičkov priznanih, zanje pa je veljala takratna splošna stopnja davka od dobička gospodarskih družb. Posledično je bila davčna osnova sredstev, prenesenih v skladu s členom 7(2) Zakona 218/1990, prilagojena navzgor (prerazporejena) z zgolj 15 %, preostalih 85 % dobička pa je ostalo nepriznanih. |
| --- | --- |

(40)

Zakon 218/1990 je zadeval privatizacijo s preoblikovanjem in prestrukturiranjem sredstev nekaterih registriranih javnih bank (v skladu s členom 29 Kraljevega odloka št. 375 z dne 12. marca 1936, preoblikovanega v Zakon št. 141 z dne 7. marca 1938) v zasebne delniške družbe, ki delujejo v bančnem sektorju (člen 1 Zakona 218/1990). V skladu s členom 7(2) Zakona 218/1990 kapitalski dobički, ustvarjeni iz vložka bančnih sredstev, niso bili davčno priznani zaradi zagotovitve davčne nevtralnosti. Vendar pa je bilo 15 % takih dobičkov priznanih, zanje pa je veljala takratna splošna stopnja davka od dobička gospodarskih družb. Posledično je bila davčna osnova sredstev, prenesenih v skladu s členom 7(2) Zakona 218/1990, prilagojena navzgor (prerazporejena) z zgolj 15 %, preostalih 85 % dobička pa je ostalo nepriznanih.

| (41) | Znesek, ki je nastal kot razlika med vrednostjo prejetih deležev in vloženih sredstev na eni strani ter knjigovodsko vrednostjo takih sredstev (prerazporejenimi zgolj s 15 %) na drugi je bil odloženi kapitalski dobiček. Njegovo priznanje za davčne namene je bilo odloženo do trenutka, ko bi bila zadevna sredstva prodana za gotovino ali ko bi bila knjigovodska rezerva, ustrezna nepriznanemu znesku, razdeljena delničarjem gospodarske družbe v obliki dividend. |
| --- | --- |

(41)

Znesek, ki je nastal kot razlika med vrednostjo prejetih deležev in vloženih sredstev na eni strani ter knjigovodsko vrednostjo takih sredstev (prerazporejenimi zgolj s 15 %) na drugi je bil odloženi kapitalski dobiček. Njegovo priznanje za davčne namene je bilo odloženo do trenutka, ko bi bila zadevna sredstva prodana za gotovino ali ko bi bila knjigovodska rezerva, ustrezna nepriznanemu znesku, razdeljena delničarjem gospodarske družbe v obliki dividend.

| (42) | Posledično je bilo po Zakonu 218/1990 pri davčnem obračunavanju kapitalskih dobičkov, povezanih z zamenjanimi sredstvi med prestrukturiranji, ki jih je obravnaval zakon, davčno nepriznanih 85 % ekonomske vrednosti teh dobičkov. Po navedbah italijanskih organov so se zadevna prestrukturiranja bančništva zgodila med letoma 1990 in 1998. V tistem času ustvarjeni dobički so bili od takrat in za naslednja leta zamrznjeni, zadevne gospodarske družbe pa so morale neusklajene vrednosti evidentirati s posebnimi dokumenti, ki so jih priložile letnim napovedim za odmero davka. |
| --- | --- |

(42)

Posledično je bilo po Zakonu 218/1990 pri davčnem obračunavanju kapitalskih dobičkov, povezanih z zamenjanimi sredstvi med prestrukturiranji, ki jih je obravnaval zakon, davčno nepriznanih 85 % ekonomske vrednosti teh dobičkov. Po navedbah italijanskih organov so se zadevna prestrukturiranja bančništva zgodila med letoma 1990 in 1998. V tistem času ustvarjeni dobički so bili od takrat in za naslednja leta zamrznjeni, zadevne gospodarske družbe pa so morale neusklajene vrednosti evidentirati s posebnimi dokumenti, ki so jih priložile letnim napovedim za odmero davka.

| (43) | V skladu s členom 17 Zakona št. 342 z dne 21. novembra 2000 (7) (Zakon 342/2000) je bilo gospodarskim družbam, ki so nastale zaradi prestrukturiranj bančništva v skladu z Zakonom 218/1990, dovoljeno prerazporediti davčne osnove s knjigovodskimi dobički, ki so bili ustvarjeni iz zamenjave sredstev pri takih prestrukturiranjih in še vedno izhajajo iz knjig gospodarskih družb na dan 31. decembra 1999, če so take družbe plačale 19-odstotni nadomestni davek od dobička gospodarskih družb namesto takratne 42,4-odstotne stopnje splošnega davka (ki je vključeval 37-odstotni davek od dobička gospodarskih družb in 5,4-odstotni lokalni davek od poslovanja). Prerazporeditev je bila omejena na začetnih 85 % nepriznanega ali odloženega dobička. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s členom 17 Zakona št. 342 z dne 21. novembra 2000 (7) (Zakon 342/2000) je bilo gospodarskim družbam, ki so nastale zaradi prestrukturiranj bančništva v skladu z Zakonom 218/1990, dovoljeno prerazporediti davčne osnove s knjigovodskimi dobički, ki so bili ustvarjeni iz zamenjave sredstev pri takih prestrukturiranjih in še vedno izhajajo iz knjig gospodarskih družb na dan 31. decembra 1999, če so take družbe plačale 19-odstotni nadomestni davek od dobička gospodarskih družb namesto takratne 42,4-odstotne stopnje splošnega davka (ki je vključeval 37-odstotni davek od dobička gospodarskih družb in 5,4-odstotni lokalni davek od poslovanja). Prerazporeditev je bila omejena na začetnih 85 % nepriznanega ali odloženega dobička.

| (44) | S plačilom 19-odstotnega davka na kapitalski dobiček so tako družbe imetnice bančnih sredstev kot družbe imetnice deležev zadevnih gospodarskih družb lahko ustrezno prerazporedile svoje davčne osnove zadevnih sredstev in deležev. Če so bili deleži vloženi ali zamenjani z drugimi gospodarskimi družbami brez denarne realizacije, so take družbe lahko prerazporedile tudi vrednost zamenjanih deležev. |
| --- | --- |

(44)

S plačilom 19-odstotnega davka na kapitalski dobiček so tako družbe imetnice bančnih sredstev kot družbe imetnice deležev zadevnih gospodarskih družb lahko ustrezno prerazporedile svoje davčne osnove zadevnih sredstev in deležev. Če so bili deleži vloženi ali zamenjani z drugimi gospodarskimi družbami brez denarne realizacije, so take družbe lahko prerazporedile tudi vrednost zamenjanih deležev.

| (45) | Davek na kapitalske dobičke pa se je znižal na 15 % (namesto 19-odstotnega nadomestnega davka), če se je bančna družba odločila, da bo prerazporedila le davčno vrednost svojih sredstev, ne pa vrednosti obeh, torej sredstev in deležev. V tem primeru so bile edine upravičenke sheme prerazporeditve bančne družbe, ki so imele v lasti sredstva, zamenjana ab origine. |
| --- | --- |

(45)

Davek na kapitalske dobičke pa se je znižal na 15 % (namesto 19-odstotnega nadomestnega davka), če se je bančna družba odločila, da bo prerazporedila le davčno vrednost svojih sredstev, ne pa vrednosti obeh, torej sredstev in deležev. V tem primeru so bile edine upravičenke sheme prerazporeditve bančne družbe, ki so imele v lasti sredstva, zamenjana ab origine.

| (46) | Posledica plačila davka na kapitalski dobiček je, da upravičenci sčasoma sprostijo dobičke, ustvarjene med prvotnimi transakcijami (in zadržane kot rezerve nerazdeljivega dobička), in jih lahko delničarjem razdelijo kot dividende. |
| --- | --- |

(46)

Posledica plačila davka na kapitalski dobiček je, da upravičenci sčasoma sprostijo dobičke, ustvarjene med prvotnimi transakcijami (in zadržane kot rezerve nerazdeljivega dobička), in jih lahko delničarjem razdelijo kot dividende.

| (47) | Vzporedno s prerazporeditvami sredstev in kapitalskih deležev, zamenjanih med opisanimi bančnimi prestrukturiranji, je bilo v členu 19 Zakona 342/2000 določeno, da lahko isti nadomestni davek na kapitalski dobiček plačajo gospodarske družbe, ki so pripravljene prerazporediti davčne osnove svojih sredstev in kapitalskih deležev po katerih koli drugih prestrukturiranjih gospodarskih družb, ki so imele korist od sistema davčne nevtralnosti v skladu z navedenim D.Lgs. 358/1997. |
| --- | --- |

(47)

Vzporedno s prerazporeditvami sredstev in kapitalskih deležev, zamenjanih med opisanimi bančnimi prestrukturiranji, je bilo v členu 19 Zakona 342/2000 določeno, da lahko isti nadomestni davek na kapitalski dobiček plačajo gospodarske družbe, ki so pripravljene prerazporediti davčne osnove svojih sredstev in kapitalskih deležev po katerih koli drugih prestrukturiranjih gospodarskih družb, ki so imele korist od sistema davčne nevtralnosti v skladu z navedenim D.Lgs. 358/1997.

| (48) | Navedena vzporedna shema iz člena 19 (ki določa 19-odstotni nadomestni davek na kapitalski dobiček ter 15-odstotni davek na prerazporeditve sredstev in kapitalskih deležev) je dejansko izenačila priznanje dobičkov, ki izhajajo iz davčnih prerazporeditev v zvezi s prestrukturiranji gospodarskih družb, opravljenimi v skladu z D.Lgs. 358/1997, z dobički bank po Zakonu 218/1990. |
| --- | --- |

(48)

Navedena vzporedna shema iz člena 19 (ki določa 19-odstotni nadomestni davek na kapitalski dobiček ter 15-odstotni davek na prerazporeditve sredstev in kapitalskih deležev) je dejansko izenačila priznanje dobičkov, ki izhajajo iz davčnih prerazporeditev v zvezi s prestrukturiranji gospodarskih družb, opravljenimi v skladu z D.Lgs. 358/1997, z dobički bank po Zakonu 218/1990.

| (49) | Poleg tega so bila v členu 20 Zakona 342/2000 določena podrobna pravila za nadomestni davek na kapitalski dobiček, ki ga je treba plačati, in za davčno dobroimetje v zvezi s takim davkom v korist delničarjem, ki prejmejo dividende iz priznanih kapitalskih dobičkov. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega so bila v členu 20 Zakona 342/2000 določena podrobna pravila za nadomestni davek na kapitalski dobiček, ki ga je treba plačati, in za davčno dobroimetje v zvezi s takim davkom v korist delničarjem, ki prejmejo dividende iz priznanih kapitalskih dobičkov.

| (50) | Z Zakonom št. 448 z dne 28. decembra 2001 (Zakon 448/2001) se je razširil časovni okvir shem prerazporeditve, določenih z Zakonom 342/2000, v zvezi s sredstvi, ki izhajajo iz bilance stanja gospodarske družbe in katerih vrednost še ni bila prerazporejena. |
| --- | --- |

(50)

Z Zakonom št. 448 z dne 28. decembra 2001 (Zakon 448/2001) se je razširil časovni okvir shem prerazporeditve, določenih z Zakonom 342/2000, v zvezi s sredstvi, ki izhajajo iz bilance stanja gospodarske družbe in katerih vrednost še ni bila prerazporejena.

| (51) | V členu 3(11) Zakona št. 448/2001 je določeno, da naj bi shema prerazporeditve v skladu s členi od 17 do 20 Zakona 342/2000 veljala za nepriznane dobičke, ki se nanašajo na sredstva in kapitalske deleže, ki izhajajo iz prestrukturiranj bančništva v skladu z Zakonom 218/1990, in sredstva, ki izhajajo iz drugih prestrukturiranj v skladu z zakonodajnim odlokom št. 358/1997, ki je še vedno veljal 31. decembra 2001. V Zakonu 448/2001 je bilo določeno, da so bili nadomestni davki na priznane dobičke določeni na 12 odstotkov za dvojne prerazporeditve (prerazporeditev sredstev v rokah operativne družbe in kapitalskih deležev, ki jih prejme sodelujoča družba) in devet odstotkov za enojne prerazporeditve (prerazporejena so le sredstva v rokah operativne družbe) namesto 41-odstotnega davka od dobička gospodarskih družb, ki je veljal ob prerazporeditvi (36-odstotnega davka od dobička gospodarskih družb plus 5-odstotnega lokalnega davka od poslovanja). |
| --- | --- |

(51)

V členu 3(11) Zakona št. 448/2001 je določeno, da naj bi shema prerazporeditve v skladu s členi od 17 do 20 Zakona 342/2000 veljala za nepriznane dobičke, ki se nanašajo na sredstva in kapitalske deleže, ki izhajajo iz prestrukturiranj bančništva v skladu z Zakonom 218/1990, in sredstva, ki izhajajo iz drugih prestrukturiranj v skladu z zakonodajnim odlokom št. 358/1997, ki je še vedno veljal 31. decembra 2001. V Zakonu 448/2001 je bilo določeno, da so bili nadomestni davki na priznane dobičke določeni na 12 odstotkov za dvojne prerazporeditve (prerazporeditev sredstev v rokah operativne družbe in kapitalskih deležev, ki jih prejme sodelujoča družba) in devet odstotkov za enojne prerazporeditve (prerazporejena so le sredstva v rokah operativne družbe) namesto 41-odstotnega davka od dobička gospodarskih družb, ki je veljal ob prerazporeditvi (36-odstotnega davka od dobička gospodarskih družb plus 5-odstotnega lokalnega davka od poslovanja).

| (52) | Nazadnje, v členu 2(26) Zakona 350/2003 je določeno, da naj bi shema prerazporeditve, predvidena v členu 17 Zakona 342/2000, veljala tudi za ustvarjene, a nepriznane dobičke, ki se nanašajo na sredstva, povezana s prestrukturiranji bančništva v skladu z Zakonom 218/1990, ki še vedno izhajajo iz računovodskih evidenc družbe na dan 31. decembra 2003. V Zakonu 350/2003 je bila za nadomestne davke na kapitalske dobičke za prerazporeditve takih dobičkov določena 12-odstotna mera za dvojne prerazporeditve (prerazporeditev sredstev v rokah bančne družbe in kapitalskih deležev, ki jih prejme bančni holding), 9-odstotna mera pa za enojne prerazporeditve (prerazporejena so le sredstva v rokah bančne družbe). Vendar pa v členu 26 Zakona 350/2003 niso bile predvidene nobene prerazporeditve drugih sredstev, povezanih s splošnimi prestrukturiranji družb v skladu z D.Lgs. 358/1997. |
| --- | --- |

(52)

Nazadnje, v členu 2(26) Zakona 350/2003 je določeno, da naj bi shema prerazporeditve, predvidena v členu 17 Zakona 342/2000, veljala tudi za ustvarjene, a nepriznane dobičke, ki se nanašajo na sredstva, povezana s prestrukturiranji bančništva v skladu z Zakonom 218/1990, ki še vedno izhajajo iz računovodskih evidenc družbe na dan 31. decembra 2003. V Zakonu 350/2003 je bila za nadomestne davke na kapitalske dobičke za prerazporeditve takih dobičkov določena 12-odstotna mera za dvojne prerazporeditve (prerazporeditev sredstev v rokah bančne družbe in kapitalskih deležev, ki jih prejme bančni holding), 9-odstotna mera pa za enojne prerazporeditve (prerazporejena so le sredstva v rokah bančne družbe). Vendar pa v členu 26 Zakona 350/2003 niso bile predvidene nobene prerazporeditve drugih sredstev, povezanih s splošnimi prestrukturiranji družb v skladu z D.Lgs. 358/1997.

| (53) | V skladu s členom 2(26) Zakona 350/2003 je bilo prejšnje dobičke, ustvarjene na podlagi Zakona 218/1990 v zvezi z vložki bančnih sredstev v novoustanovljene ali obstoječe zasebne banke v zameno za kapitalske deleže takih bank, mogoče davčno priznati s plačilom nadomestnega davka na kapitalski dobiček v skladu z 12- in 9-odstotnimi preferenčnimi davčnimi stopnjami namesto takratnega 37,25-odstotnega davka od dobička gospodarskih družb (33-odstotnega davka od dobička gospodarskih družb plus 4,25-odstotnega lokalnega davka od poslovanja). V Zakonu 350/2003 je bilo tudi določeno, da je bil nadomestni davek plačljiv v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006) brez obresti. |
| --- | --- |

(53)

V skladu s členom 2(26) Zakona 350/2003 je bilo prejšnje dobičke, ustvarjene na podlagi Zakona 218/1990 v zvezi z vložki bančnih sredstev v novoustanovljene ali obstoječe zasebne banke v zameno za kapitalske deleže takih bank, mogoče davčno priznati s plačilom nadomestnega davka na kapitalski dobiček v skladu z 12- in 9-odstotnimi preferenčnimi davčnimi stopnjami namesto takratnega 37,25-odstotnega davka od dobička gospodarskih družb (33-odstotnega davka od dobička gospodarskih družb plus 4,25-odstotnega lokalnega davka od poslovanja). V Zakonu 350/2003 je bilo tudi določeno, da je bil nadomestni davek plačljiv v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006) brez obresti.

| (54) | V skladu z informacijami, ki so jih predložili italijanski organi, je devet bančnih skupin prerazporedilo svoja sredstva v skladu s členom 26(26) Zakona 350/2003, tako da so plačale 9-odstotni nadomestni davek na kapitalski dobiček (enojna prerazporeditev). Pri tem so celotni priznani kapitalski dobički znašali več kot 2 059 milijonov EUR. Teh devet upravičencev je bilo obremenjenih z nadomestnim davkom v višini 180 615 534 EUR. Za izračun dejanskega ekvivalenta davka za namene državne pomoči je treba obroke, plačljive v letih 2005 in 2006, združiti z veljavno 3,7-odstotno referenčno mero za povračilo nezakonite pomoči v skladu z Uredbo Komisije št. 794/2004 (8). Tako je dejansko nastali davek znašal 185 505 996 EUR (9), kar je referenčni znesek za izračun morebitnega ekvivalenta dotacije pomoči. |
| --- | --- |

(54)

V skladu z informacijami, ki so jih predložili italijanski organi, je devet bančnih skupin prerazporedilo svoja sredstva v skladu s členom 26(26) Zakona 350/2003, tako da so plačale 9-odstotni nadomestni davek na kapitalski dobiček (enojna prerazporeditev). Pri tem so celotni priznani kapitalski dobički znašali več kot 2 059 milijonov EUR. Teh devet upravičencev je bilo obremenjenih z nadomestnim davkom v višini 180 615 534 EUR. Za izračun dejanskega ekvivalenta davka za namene državne pomoči je treba obroke, plačljive v letih 2005 in 2006, združiti z veljavno 3,7-odstotno referenčno mero za povračilo nezakonite pomoči v skladu z Uredbo Komisije št. 794/2004 (8). Tako je dejansko nastali davek znašal 185 505 996 EUR (9), kar je referenčni znesek za izračun morebitnega ekvivalenta dotacije pomoči.

| (55) | V členu 2(25) Zakona 350/2003 je bilo določeno, da lahko vse davčno zavezane družbe prevrednotijo davčne osnove svojih sredstev, ki so obstajale na dan 31. decembra 2002, tako da jim določijo njihovo takratno tržno vrednost, s plačilom 19-odstotnega nadomestnega davka v primeru prevrednotenja sredstev, ki se amortizirajo, in 15-odstotnega nadomestnega davka v primeru sredstev, ki se ne amortizirajo, plačljivega v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006). |
| --- | --- |

(55)

V členu 2(25) Zakona 350/2003 je bilo določeno, da lahko vse davčno zavezane družbe prevrednotijo davčne osnove svojih sredstev, ki so obstajale na dan 31. decembra 2002, tako da jim določijo njihovo takratno tržno vrednost, s plačilom 19-odstotnega nadomestnega davka v primeru prevrednotenja sredstev, ki se amortizirajo, in 15-odstotnega nadomestnega davka v primeru sredstev, ki se ne amortizirajo, plačljivega v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006).

| (56) | Kot je navedeno zgoraj, so prevrednotenja izjemne operacije, ki so občasno dovoljene s posebnimi davčnimi predpisi, da se uskladita prejšnja vrednost sredstev in njihova tekoča vrednost. Davčno prevrednotenje se razlikuje od prerazporeditve, saj je pri prevrednotenju davčno osnovo sredstev, ki jih ima družba, mogoče povišati na tekočo vrednost ob prevrednotenju, medtem ko je prerazporeditev priznanega davčnega dobička omejena na vrednost, ustvarjeno ob predhodnem dogodku realizacije, kot je na primer prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(56)

Kot je navedeno zgoraj, so prevrednotenja izjemne operacije, ki so občasno dovoljene s posebnimi davčnimi predpisi, da se uskladita prejšnja vrednost sredstev in njihova tekoča vrednost. Davčno prevrednotenje se razlikuje od prerazporeditve, saj je pri prevrednotenju davčno osnovo sredstev, ki jih ima družba, mogoče povišati na tekočo vrednost ob prevrednotenju, medtem ko je prerazporeditev priznanega davčnega dobička omejena na vrednost, ustvarjeno ob predhodnem dogodku realizacije, kot je na primer prestrukturiranje.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (57) | Komisija je z odločbo z dne 30. maja 2007 (10) sprožila formalni postopek preiskave, določen v členu 88(2) Pogodbe ES, glede sheme davčne prerazporeditve, ki je bila predvidena v členu 2(26) Zakona 350/2003, ker je bilo videti, da izpolnjuje vse pogoje, da obvelja za davčno pomoč v smislu člena 87(1) ES, in ker so obstajali dvomi o njeni združljivosti s skupnim trgom, saj se je zdelo, da ni mogoče uporabiti nobene od izjem, predvidenih v členu 87(2) in (3). |
| --- | --- |

(57)

Komisija je z odločbo z dne 30. maja 2007 (10) sprožila formalni postopek preiskave, določen v členu 88(2) Pogodbe ES, glede sheme davčne prerazporeditve, ki je bila predvidena v členu 2(26) Zakona 350/2003, ker je bilo videti, da izpolnjuje vse pogoje, da obvelja za davčno pomoč v smislu člena 87(1) ES, in ker so obstajali dvomi o njeni združljivosti s skupnim trgom, saj se je zdelo, da ni mogoče uporabiti nobene od izjem, predvidenih v členu 87(2) in (3).

| (58) | Komisija je predvsem menila, da je bila v členu 2(26) Zakona 350/2003 določena finančna ugodnost, ki jo je izražala razlika med dejansko plačanim davkom leta 2004 za prerazporeditev vrednosti sredstev in davkom, ki bi ga bilo treba običajno plačati, če bi bila ta prerazporeditev izvedena ob odsotnosti istega člena 2(26) Zakona 350/2003. Dejanska davčna stopnja, veljavna za take dobičke v letu 2004, bi bila 37,25-odstotna (vključujoč 33-odstotni davek od dobička gospodarskih družb in 4,25-odstotni lokalni davek od poslovanja), medtem ko je bil dejansko plačani nadomestni davek 9-odstotni. Komisija je nato upoštevala, da je bil po Zakonu 350/2003 nadomestni davek plačljiv v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006) brez obresti, medtem ko bi bil davek, ki bi se običajno uporabljal ob odsotnosti člena 2(26) Zakona 350/2003, plačljiv leta 2004. Komisija je izračunala, da je vrednost ekvivalenta dotacije pri davku, ki ga je dejansko plačalo devet upravičencev pregledovane sheme, znašala 185 505 996 EUR, medtem ko bi davek, ki bi ga bilo treba običajno plačati, znašal 771 991 022 EUR (37,25 % ustvarjenega dobička, ki je presegal 2 059 milijonov EUR). Razlika med običajno plačljivim in plačanim davkom je tako znašala 586 485 026 EUR. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je predvsem menila, da je bila v členu 2(26) Zakona 350/2003 določena finančna ugodnost, ki jo je izražala razlika med dejansko plačanim davkom leta 2004 za prerazporeditev vrednosti sredstev in davkom, ki bi ga bilo treba običajno plačati, če bi bila ta prerazporeditev izvedena ob odsotnosti istega člena 2(26) Zakona 350/2003. Dejanska davčna stopnja, veljavna za take dobičke v letu 2004, bi bila 37,25-odstotna (vključujoč 33-odstotni davek od dobička gospodarskih družb in 4,25-odstotni lokalni davek od poslovanja), medtem ko je bil dejansko plačani nadomestni davek 9-odstotni. Komisija je nato upoštevala, da je bil po Zakonu 350/2003 nadomestni davek plačljiv v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006) brez obresti, medtem ko bi bil davek, ki bi se običajno uporabljal ob odsotnosti člena 2(26) Zakona 350/2003, plačljiv leta 2004. Komisija je izračunala, da je vrednost ekvivalenta dotacije pri davku, ki ga je dejansko plačalo devet upravičencev pregledovane sheme, znašala 185 505 996 EUR, medtem ko bi davek, ki bi ga bilo treba običajno plačati, znašal 771 991 022 EUR (37,25 % ustvarjenega dobička, ki je presegal 2 059 milijonov EUR). Razlika med običajno plačljivim in plačanim davkom je tako znašala 586 485 026 EUR.

| (59) | Komisija je tudi menila, da so ugodne davčne prerazporeditve, ki so izhajale iz zgoraj navedenih zakonov 342/2000 in 448/2001, pomenile splošne ukrepe za zagotovitev enake obdavčitve ustvarjenih dobičkov, medtem ko je bila prerazporeditev iz člena 2(26) Zakona 350/2003 omejena le na banke, ki so jih zadevala prestrukturiranja, urejena z Zakonom 218/1990, in tako ni mogla veljati za splošni ukrep, prav tako pa ta prerazporeditev ni zagotovila nevtralnosti obravnavanja med zadevnimi kapitalskimi dobički in dobički, ustvarjenimi iz primerljivih prestrukturiranj družb. Komisija je tudi menila, da bi zaradi dejstva, da so nekatere italijanske banke po nominalnih davčnih stroških poravnale svoje odložene davčne obveznosti, povezane z nepriznanimi kapitalskimi dobički v njihovih bilancah uspeha, te družbe lahko bile privlačnejše kot mogoče ciljne družbe in bi lahko izkrivljale trg bančnih prevzemov. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je tudi menila, da so ugodne davčne prerazporeditve, ki so izhajale iz zgoraj navedenih zakonov 342/2000 in 448/2001, pomenile splošne ukrepe za zagotovitev enake obdavčitve ustvarjenih dobičkov, medtem ko je bila prerazporeditev iz člena 2(26) Zakona 350/2003 omejena le na banke, ki so jih zadevala prestrukturiranja, urejena z Zakonom 218/1990, in tako ni mogla veljati za splošni ukrep, prav tako pa ta prerazporeditev ni zagotovila nevtralnosti obravnavanja med zadevnimi kapitalskimi dobički in dobički, ustvarjenimi iz primerljivih prestrukturiranj družb. Komisija je tudi menila, da bi zaradi dejstva, da so nekatere italijanske banke po nominalnih davčnih stroških poravnale svoje odložene davčne obveznosti, povezane z nepriznanimi kapitalskimi dobički v njihovih bilancah uspeha, te družbe lahko bile privlačnejše kot mogoče ciljne družbe in bi lahko izkrivljale trg bančnih prevzemov.

| (60) | Komisija je ugotovila, da bi preučevana shema lahko pomenila nezdružljivo državno pomoč, in je v skladu s tem sprožila postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe ES. Komisija je opozorila, da bi bilo treba ob koncu zgoraj navedenega postopka v primeru ugotovitve, da preučevana shema pomeni nezdružljivo državno pomoč, vrniti sredstva v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999, v katerem so določena podrobna pravila za uporabo člena 93 Pogodbe ES (11). Vendar pa je Komisija menila, da bi v skladu s preteklo prakso v zvezi z nekaterimi shemami davčne pomoči (12) vračilo moralo zadevati le premalo plačane davke glede na davke, ki bi jih upravičenec sheme plačal, če bi uporabljal druge takrat veljavne davčne sheme, če to ne bi vodilo v rekonstrukcijo zgolj hipotetičnih izbir, za katere bi se lahko odločil zadevni upravičenec (13). Komisija je italijanske organe in zainteresirane stranke povabila, naj predložijo pripombe k vprašanju, ali naj bi povračilo zadevalo zgolj razliko med davkom, ki bi bil plačan v skladu s shemo prevrednotenja, predvideno v členu 2(25) Zakona 350/2003, in nadomestnim davkom, ki so ga banke upravičenke dejansko plačale v skladu s shemo prerazporeditve iz člena 2(26) navedenega zakona 350/2003. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je ugotovila, da bi preučevana shema lahko pomenila nezdružljivo državno pomoč, in je v skladu s tem sprožila postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe ES. Komisija je opozorila, da bi bilo treba ob koncu zgoraj navedenega postopka v primeru ugotovitve, da preučevana shema pomeni nezdružljivo državno pomoč, vrniti sredstva v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999, v katerem so določena podrobna pravila za uporabo člena 93 Pogodbe ES (11). Vendar pa je Komisija menila, da bi v skladu s preteklo prakso v zvezi z nekaterimi shemami davčne pomoči (12) vračilo moralo zadevati le premalo plačane davke glede na davke, ki bi jih upravičenec sheme plačal, če bi uporabljal druge takrat veljavne davčne sheme, če to ne bi vodilo v rekonstrukcijo zgolj hipotetičnih izbir, za katere bi se lahko odločil zadevni upravičenec (13). Komisija je italijanske organe in zainteresirane stranke povabila, naj predložijo pripombe k vprašanju, ali naj bi povračilo zadevalo zgolj razliko med davkom, ki bi bil plačan v skladu s shemo prevrednotenja, predvideno v členu 2(25) Zakona 350/2003, in nadomestnim davkom, ki so ga banke upravičenke dejansko plačale v skladu s shemo prerazporeditve iz člena 2(26) navedenega zakona 350/2003.

4.   PRIPOMBE ITALIJANSKIH ORGANOV

| (61) | Italijanski organi so v predloženih dokumentih predvsem (a) zavrnili, da bi preučevano shemo opredelili kot državno pomoč, in (b) podredno navedli, da je bila morebitna dejansko odobrena ugodnost precej nižja od tiste, ki jo je začasno izračunala Komisija, in da je bila pomoč de minimis. |
| --- | --- |

(61)

Italijanski organi so v predloženih dokumentih predvsem (a) zavrnili, da bi preučevano shemo opredelili kot državno pomoč, in (b) podredno navedli, da je bila morebitna dejansko odobrena ugodnost precej nižja od tiste, ki jo je začasno izračunala Komisija, in da je bila pomoč de minimis.

| (62) | Italijanski organi so predvsem menili, da naj bi bilo s členom 2(25) Zakona 350/2003 vsem družbam, ki so sodelovale v prestrukturiranjih družb, implicitno dovoljeno, da imajo koristi od možnosti prerazporeditve vrednosti svojih sredstev. Ta splošna shema prerazporeditve je bila na voljo z implicitnim sklicevanjem členov od 2(25) do 14 Zakona 342/2000, v katerih je določeno priznanje odloženih dobičkov po davčno nevtralnih prestrukturiranjih, in je zato zajemala vse neusklajenosti, ki izhajajo iz prestrukturiranj družb, izvedenih v skladu z D.Lgs. 358/1977. |
| --- | --- |

(62)

Italijanski organi so predvsem menili, da naj bi bilo s členom 2(25) Zakona 350/2003 vsem družbam, ki so sodelovale v prestrukturiranjih družb, implicitno dovoljeno, da imajo koristi od možnosti prerazporeditve vrednosti svojih sredstev. Ta splošna shema prerazporeditve je bila na voljo z implicitnim sklicevanjem členov od 2(25) do 14 Zakona 342/2000, v katerih je določeno priznanje odloženih dobičkov po davčno nevtralnih prestrukturiranjih, in je zato zajemala vse neusklajenosti, ki izhajajo iz prestrukturiranj družb, izvedenih v skladu z D.Lgs. 358/1977.

| (63) | Za Italijanske organe bi se ta splošna uskladitev lahko izvedla s plačilom 19-odstotnega nadomestnega davka za prevrednotenje amortiziranih sredstev in 15-odstotnega nadomestnega davka za sredstva, ki se ne amortizirajo, plačljivega v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006) v skladu s členom 12 Zakona 342/2000. Tako bi bilo treba po mnenju Italijanskih organov sistem iz člena 2(26) oceniti glede na to implicitno shemo prerazporeditve, določeno v členu 14 Zakona 342/2000, in ne glede na splošni sistem prevrednotenja davka od dobička gospodarskih družb, ki je ponujen v členu 2(25) Zakona 359/2003, kot navaja Komisija. Implicitna shema prerazporeditve in eksplicitna shema prevrednotenja naj bi obe predvidevali enaka 19- in 15-odstotna nadomestna davka, kot je opisano. Vendar pa bi po mnenju Italije, v nasprotju s trditvami, ki jih je Komisija navedla pri sprožitvi formalnega postopka preiskave, morebitna ugodnost, ki izhaja iz člena 2(26) Zakona 350/2003, pomenila le razliko med 9-odstotnim nadomestnim davkom, ki so ga banke upravičenke plačale na svoje nepriznane dobičke, in 15-odstotnim davkom, plačljivim na enake morebitne dobičke vseh drugih družb, upravičenih do prerazporeditve vrednosti njihovih sredstev. To razliko bi bilo treba nato zmanjšati zaradi dejstva, da so banke upravičenke plačale relativno višji davek na 15 % svojih ustvarjenih začetnih dobičkov, v nasprotju z vsemi drugimi družbami, ki bi se odločile za popolno davčno nevtralnost v skladu z D.Lgs. 358/1997. |
| --- | --- |

(63)

Za Italijanske organe bi se ta splošna uskladitev lahko izvedla s plačilom 19-odstotnega nadomestnega davka za prevrednotenje amortiziranih sredstev in 15-odstotnega nadomestnega davka za sredstva, ki se ne amortizirajo, plačljivega v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006) v skladu s členom 12 Zakona 342/2000. Tako bi bilo treba po mnenju Italijanskih organov sistem iz člena 2(26) oceniti glede na to implicitno shemo prerazporeditve, določeno v členu 14 Zakona 342/2000, in ne glede na splošni sistem prevrednotenja davka od dobička gospodarskih družb, ki je ponujen v členu 2(25) Zakona 359/2003, kot navaja Komisija. Implicitna shema prerazporeditve in eksplicitna shema prevrednotenja naj bi obe predvidevali enaka 19- in 15-odstotna nadomestna davka, kot je opisano. Vendar pa bi po mnenju Italije, v nasprotju s trditvami, ki jih je Komisija navedla pri sprožitvi formalnega postopka preiskave, morebitna ugodnost, ki izhaja iz člena 2(26) Zakona 350/2003, pomenila le razliko med 9-odstotnim nadomestnim davkom, ki so ga banke upravičenke plačale na svoje nepriznane dobičke, in 15-odstotnim davkom, plačljivim na enake morebitne dobičke vseh drugih družb, upravičenih do prerazporeditve vrednosti njihovih sredstev. To razliko bi bilo treba nato zmanjšati zaradi dejstva, da so banke upravičenke plačale relativno višji davek na 15 % svojih ustvarjenih začetnih dobičkov, v nasprotju z vsemi drugimi družbami, ki bi se odločile za popolno davčno nevtralnost v skladu z D.Lgs. 358/1997.

| (64) | Italijanski organi nato menijo, da prerazporeditve, predvidene za dobičke, ki so rezultat bančnih prestrukturiranj po Zakonu 218/1990, niso primerljive z vsemi drugimi ukrepi za priznanje dobičkov: prvič, ker so bila bančna prestrukturiranja ontološko edinstvena in neprimerljiva z drugimi prestrukturiranji; drugič, ker je bil davčni ukrep, namenjen za odložitev priznanja ustvarjen dobičkov, poseben za taka prestrukturiranja, saj je določal sistem delne davčne nevtralnosti za prenosnika in prejemnika. |
| --- | --- |

(64)

Italijanski organi nato menijo, da prerazporeditve, predvidene za dobičke, ki so rezultat bančnih prestrukturiranj po Zakonu 218/1990, niso primerljive z vsemi drugimi ukrepi za priznanje dobičkov: prvič, ker so bila bančna prestrukturiranja ontološko edinstvena in neprimerljiva z drugimi prestrukturiranji; drugič, ker je bil davčni ukrep, namenjen za odložitev priznanja ustvarjen dobičkov, poseben za taka prestrukturiranja, saj je določal sistem delne davčne nevtralnosti za prenosnika in prejemnika.

| (65) | V zvezi z edinstvenostjo bančnih prestrukturiranj Italijanski organi menijo, da je ukrep zadeval le nekatera bančna prestrukturiranja, opravljena med 22. avgustom 1990 in 31. decembrom 1995, ki so bila namenjena predvsem privatizaciji javnega bančnega sektorja v Italiji. Oblika delniške družbe je veljala za najoptimalnejšo poslovno obliko za italijanske javne banke, da bi zagotovili oblikovanje zasebnih bančnih skupin v Italiji in spodbudili enake konkurenčne pogoje za druge banke na skupnem trgu. V skladu z Zakonom 218/1990 so bile delnice nekdanjih javnih bank po njihovih prestrukturiranjih pripisane državnim holdinškim družbam, v katerih je prevladovalo javno lastništvo, oziroma novooblikovanim bančnim ustanovam ali prej obstoječim zasebnim (bančnim) ustanovam, v katerih je bilo javno lastništvo razpršeno med različnimi lokalnimi upravami. Državi in ustanovnim holdingom je bilo zaupano, da začasno upravljajo in progresivno prodajajo delnice novoustanovljenih družb na trgu, da bi omogočili konsolidacijo bančnega sektorja in oblikovanje bančnih skupin v Italiji. |
| --- | --- |

(65)

V zvezi z edinstvenostjo bančnih prestrukturiranj Italijanski organi menijo, da je ukrep zadeval le nekatera bančna prestrukturiranja, opravljena med 22. avgustom 1990 in 31. decembrom 1995, ki so bila namenjena predvsem privatizaciji javnega bančnega sektorja v Italiji. Oblika delniške družbe je veljala za najoptimalnejšo poslovno obliko za italijanske javne banke, da bi zagotovili oblikovanje zasebnih bančnih skupin v Italiji in spodbudili enake konkurenčne pogoje za druge banke na skupnem trgu. V skladu z Zakonom 218/1990 so bile delnice nekdanjih javnih bank po njihovih prestrukturiranjih pripisane državnim holdinškim družbam, v katerih je prevladovalo javno lastništvo, oziroma novooblikovanim bančnim ustanovam ali prej obstoječim zasebnim (bančnim) ustanovam, v katerih je bilo javno lastništvo razpršeno med različnimi lokalnimi upravami. Državi in ustanovnim holdingom je bilo zaupano, da začasno upravljajo in progresivno prodajajo delnice novoustanovljenih družb na trgu, da bi omogočili konsolidacijo bančnega sektorja in oblikovanje bančnih skupin v Italiji.

| (66) | Glede na posebno naravo davčno nevtralnega sistema za takšna bančna prestrukturiranja je bilo to utemeljeno z dejstvom, da takrat ni bilo nobene splošne sheme za zagotovitev nevtralnosti prestrukturiranj družb in vložkov poslovnih vej. Zakonodajalec je nameraval pospešiti privatizacijo nekaterih bank v javni lasti z njihovim prestrukturiranjem in spremembo njihove poslovne oblike v zasebne delniške družbe, hkrati pa se je izogibal zagotavljanju nepotrebnih ugodnosti takim bankam. Da bi preprečil izkrivljanje konkurence v odnosu do drugih zasebnih bank, je italijanski zakonodajalec predvidel (a) delno davčno nevtralnost za prenosnika in prejemnika (15 % ustvarjenega dobička je bilo davčno priznanega in obdavčenega po takrat običajni stopnji 52,2 %), (b) zagotovitev posebnih davčno odloženih rezerv za nepriznane dobičke in (c) odprtje istega sistema delne davčne nevtralnosti za prestrukturiranja nejavnih bank, da bi zagotovili enako davčno obravnavo prestrukturiranj družb, v katerih je bilo dovoljeno sodelovati tako javnim kot zasebnim bankam. |
| --- | --- |

(66)

Glede na posebno naravo davčno nevtralnega sistema za takšna bančna prestrukturiranja je bilo to utemeljeno z dejstvom, da takrat ni bilo nobene splošne sheme za zagotovitev nevtralnosti prestrukturiranj družb in vložkov poslovnih vej. Zakonodajalec je nameraval pospešiti privatizacijo nekaterih bank v javni lasti z njihovim prestrukturiranjem in spremembo njihove poslovne oblike v zasebne delniške družbe, hkrati pa se je izogibal zagotavljanju nepotrebnih ugodnosti takim bankam. Da bi preprečil izkrivljanje konkurence v odnosu do drugih zasebnih bank, je italijanski zakonodajalec predvidel (a) delno davčno nevtralnost za prenosnika in prejemnika (15 % ustvarjenega dobička je bilo davčno priznanega in obdavčenega po takrat običajni stopnji 52,2 %), (b) zagotovitev posebnih davčno odloženih rezerv za nepriznane dobičke in (c) odprtje istega sistema delne davčne nevtralnosti za prestrukturiranja nejavnih bank, da bi zagotovili enako davčno obravnavo prestrukturiranj družb, v katerih je bilo dovoljeno sodelovati tako javnim kot zasebnim bankam.

| (67) | Po mnenju italijanskih organov oblasti so pravilne ugotovitve Komisije, da sistemi davčne nevtralnosti, ki so določeni v Zakonu 218/1990 in D.Lgs. 358/1999, niso bili državna pomoč, saj so utemeljeni z logiko davčnega sistema (točka (30) odločbe o sprožitvi formalnega postopka preiskave). Če so take ugotovitve pravilne, Italija nato meni, da bi tudi pri sistemu davčne prerazporeditve po členu 2(26) Zakona 350/2003 moralo veljati, da ne gre za državno pomoč, saj je šlo za potrebno dokončanje delnega davčno nevtralnega sistema, določenega v členu 7(2) Zakona 218/1990, pa tudi ob upoštevanju posebne narave takih bančnih prestrukturiranj. |
| --- | --- |

(67)

Po mnenju italijanskih organov oblasti so pravilne ugotovitve Komisije, da sistemi davčne nevtralnosti, ki so določeni v Zakonu 218/1990 in D.Lgs. 358/1999, niso bili državna pomoč, saj so utemeljeni z logiko davčnega sistema (točka (30) odločbe o sprožitvi formalnega postopka preiskave). Če so take ugotovitve pravilne, Italija nato meni, da bi tudi pri sistemu davčne prerazporeditve po členu 2(26) Zakona 350/2003 moralo veljati, da ne gre za državno pomoč, saj je šlo za potrebno dokončanje delnega davčno nevtralnega sistema, določenega v členu 7(2) Zakona 218/1990, pa tudi ob upoštevanju posebne narave takih bančnih prestrukturiranj.

| (68) | Italijanski organi poudarjajo, da so edini dobički, ki bi jih lahko prerazporedili, bili ostanek prejšnjih dobičkov, ki so bili posledica prvotnih prestrukturiranj, opravljenih med 22. avgustom 1990 in 31. decembrom 1995, po priznanju obdavčljivosti 15 odstotkov dobičkov. Za take dobičke, ki niso bili novi, ampak ustvarjeni v navedenih predhodnih letih, bi bila uporaba znižanega nadomestnega davka popolnoma utemeljena s posebno naravo zadevnih prihodkov, predvsem pa s posebno naravo bančnih prestrukturiranj v skladu z Zakonom 218/2000, za katera je bil plačan 52,2-odstotni davek na 15 % ustvarjenih dobičkov. Če bi izračunali povprečno vrednost uporabljene 52,2-odstotne davčne stopnje z 9-odstotnimi in 12-odstotnimi nadomestnimi davki, predvidenimi v členu 2(26) Zakona 350/2003, na preostalih 85 % dobička, bi bila uporabljena skupna stopnja v razponu od 15,48 % do 17,85 %. Po mnenju Italijanskih organov bi bile take stopnje dejansko primerljive s 15- in 19-odstotnimi stopnjami, ki veljajo v skladu z implicitno shemo prerazporeditve, določeno z Zakonom 350/2003, za sredstva vseh družb, ki se in ki se ne amortizirajo. |
| --- | --- |

(68)

Italijanski organi poudarjajo, da so edini dobički, ki bi jih lahko prerazporedili, bili ostanek prejšnjih dobičkov, ki so bili posledica prvotnih prestrukturiranj, opravljenih med 22. avgustom 1990 in 31. decembrom 1995, po priznanju obdavčljivosti 15 odstotkov dobičkov. Za take dobičke, ki niso bili novi, ampak ustvarjeni v navedenih predhodnih letih, bi bila uporaba znižanega nadomestnega davka popolnoma utemeljena s posebno naravo zadevnih prihodkov, predvsem pa s posebno naravo bančnih prestrukturiranj v skladu z Zakonom 218/2000, za katera je bil plačan 52,2-odstotni davek na 15 % ustvarjenih dobičkov. Če bi izračunali povprečno vrednost uporabljene 52,2-odstotne davčne stopnje z 9-odstotnimi in 12-odstotnimi nadomestnimi davki, predvidenimi v členu 2(26) Zakona 350/2003, na preostalih 85 % dobička, bi bila uporabljena skupna stopnja v razponu od 15,48 % do 17,85 %. Po mnenju Italijanskih organov bi bile take stopnje dejansko primerljive s 15- in 19-odstotnimi stopnjami, ki veljajo v skladu z implicitno shemo prerazporeditve, določeno z Zakonom 350/2003, za sredstva vseh družb, ki se in ki se ne amortizirajo.

| (69) | Poleg tega Italijanski organi menijo, da je bila shema prerazporeditve iz člena 2(26) Zakona 350/2003 manj prožna, saj je predvidevala možnost prerazporeditve vseh preostalih dobičkov, ki so bili posledica prejšnjih prestrukturiranj, medtem ko je bila v implicitni shemi prerazporeditve iz člena 2(25) predvidevana možnost prerazporeditve posameznih sredstev z evidentiranjem vgrajenega dobička. Po mnenju Italijanskih organov bi bila ta prožnost zelo dragocena za družbe upravičenke, saj bi se lahko odločile le za prerazporeditev sredstev, ki se amortizirajo, in ne sredstev, katerih prodaja je povzročila dobičke, ki niso bili oproščeni. Na primer, prodaja kvalificiranih poslovnih deležev v skladu s shemo oprostitve deležev je od 1. januarja 2004 95-odstotno izvzeta, in zato za družbo ne bi bilo prikladno plačati davka, da prizna dobičke v zvezi s sredstvi, ki bi bila vsekakor skoraj popolnoma oproščena davka. To po mnenju italijanskih organov ni blažilna razlika, saj so številna sredstva, ki so bila v preteklosti pripisana novoustanovljenim bančnim družbam, v devetdesetih letih vključevala vložke družb, ki so bili oproščeni po zgoraj opisani davčni reformi iz leta 2003. |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega Italijanski organi menijo, da je bila shema prerazporeditve iz člena 2(26) Zakona 350/2003 manj prožna, saj je predvidevala možnost prerazporeditve vseh preostalih dobičkov, ki so bili posledica prejšnjih prestrukturiranj, medtem ko je bila v implicitni shemi prerazporeditve iz člena 2(25) predvidevana možnost prerazporeditve posameznih sredstev z evidentiranjem vgrajenega dobička. Po mnenju Italijanskih organov bi bila ta prožnost zelo dragocena za družbe upravičenke, saj bi se lahko odločile le za prerazporeditev sredstev, ki se amortizirajo, in ne sredstev, katerih prodaja je povzročila dobičke, ki niso bili oproščeni. Na primer, prodaja kvalificiranih poslovnih deležev v skladu s shemo oprostitve deležev je od 1. januarja 2004 95-odstotno izvzeta, in zato za družbo ne bi bilo prikladno plačati davka, da prizna dobičke v zvezi s sredstvi, ki bi bila vsekakor skoraj popolnoma oproščena davka. To po mnenju italijanskih organov ni blažilna razlika, saj so številna sredstva, ki so bila v preteklosti pripisana novoustanovljenim bančnim družbam, v devetdesetih letih vključevala vložke družb, ki so bili oproščeni po zgoraj opisani davčni reformi iz leta 2003.

| (70) | Italijanski organi nazadnje kljub morebitni končni ugotovitvi Komisije, da je bila davčna stopnja, plačana v skladu s členom 2(26) Zakona 350/2003, ugodnejša od stopnje, ki bi bila plačana v skladu s „splošno“ shemo prerazporeditve po členu 2(25) istega zakona, menijo, da bi bila konkretna razlika minimalna in bi morala veljati za pomoč de minimis. |
| --- | --- |

(70)

Italijanski organi nazadnje kljub morebitni končni ugotovitvi Komisije, da je bila davčna stopnja, plačana v skladu s členom 2(26) Zakona 350/2003, ugodnejša od stopnje, ki bi bila plačana v skladu s „splošno“ shemo prerazporeditve po členu 2(25) istega zakona, menijo, da bi bila konkretna razlika minimalna in bi morala veljati za pomoč de minimis.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (71) | V predloženih dokumentih so zainteresirane stranke predstavile več utemeljitev za zavrnitev opredelitve državne pomoči pri pregledovani shemi davčne prerazporeditve. Trdile so, da naj bi šlo za tehnični davčni ukrep, namenjen za obravnavanje posebnega položaja, in sicer prerazporeditve nekaterih nepriznanih davčnih vrednosti v zvezi s sredstvi, zamenjanimi ob prestrukturiranjih nekaterih družb v bančnem sektorju, in da to ne bi pomenilo ugodnosti niti za zadevne bančne skupine, saj bi pravzaprav imelo za posledico plačilo dodatnih stroškov, ki jih drugim družbam, sodelujočim v primerljivih prestrukturiranjih v okviru veljavne splošne sheme davčne nevtralnosti, določene v D.Lgs. 358/1997 in Direktivi o združitvah, običajno ni treba plačati. |
| --- | --- |

(71)

V predloženih dokumentih so zainteresirane stranke predstavile več utemeljitev za zavrnitev opredelitve državne pomoči pri pregledovani shemi davčne prerazporeditve. Trdile so, da naj bi šlo za tehnični davčni ukrep, namenjen za obravnavanje posebnega položaja, in sicer prerazporeditve nekaterih nepriznanih davčnih vrednosti v zvezi s sredstvi, zamenjanimi ob prestrukturiranjih nekaterih družb v bančnem sektorju, in da to ne bi pomenilo ugodnosti niti za zadevne bančne skupine, saj bi pravzaprav imelo za posledico plačilo dodatnih stroškov, ki jih drugim družbam, sodelujočim v primerljivih prestrukturiranjih v okviru veljavne splošne sheme davčne nevtralnosti, določene v D.Lgs. 358/1997 in Direktivi o združitvah, običajno ni treba plačati.

| (72) | Zainteresirane stranke v bistvu trdijo, da pregledovana shema ni selektivna, saj je utemeljena s posebnostmi bančnega sektorja, še natančneje pa s posebnostmi bančnega prestrukturiranja v Italiji. Komisija naj bi v pretekli praksi ob obravnavanju sheme delne davčne nevtralnosti, predvidene z Zakonom 218/1990, že ugotovila, da je združljiva s skupnim trgom, na primer v Odločbi 2002/581/ES z dne 11. decembra 2001 o davčnih ukrepih Italije za banke in bančne ustanove (14), ki se nato sklicuje na obvestilo Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave glede pomoči, ki jo je Italija odobrila družbi Banco di Napoli
   (15). |
| --- | --- |

(72)

Zainteresirane stranke v bistvu trdijo, da pregledovana shema ni selektivna, saj je utemeljena s posebnostmi bančnega sektorja, še natančneje pa s posebnostmi bančnega prestrukturiranja v Italiji. Komisija naj bi v pretekli praksi ob obravnavanju sheme delne davčne nevtralnosti, predvidene z Zakonom 218/1990, že ugotovila, da je združljiva s skupnim trgom, na primer v Odločbi 2002/581/ES z dne 11. decembra 2001 o davčnih ukrepih Italije za banke in bančne ustanove (14), ki se nato sklicuje na obvestilo Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave glede pomoči, ki jo je Italija odobrila družbi Banco di Napoli
   (15).

| (73) | Zainteresirane stranke tudi trdijo, da naj ne bi bilo nobene posebne ugodnosti v podporo prestrukturiranih bank, če primerjamo nadomestni davek, plačan za prerazporeditev njihovih dobičkov, in davek, ki ga morajo plačati druge družbe, ki so šle skozi podobna davčno nevtralna prestrukturiranja. Različne davčne stopnje, ki so leta 2003 veljale za prestrukturirane banke v primerjavi z drugimi družbami, je mogoče razložiti z drugačnimi davčnimi ureditvami za ta dva sklopa prestrukturiranj. Stranke so navedle, da so bili nepriznani dobički, ki so izhajali iz prestrukturiranj po D.Lgs. 358/1997, „prosto razdeljivi dobički“, saj jih je bilo mogoče razdeliti delničarjem brez nadaljnje obdavčitve družbe, medtem ko so bili dobički, ustvarjeni po Zakonu 218/1990, „odloženi“ za družbe prejemnice in prenosnice, dokler jih ne bi razdelili zadevnim delničarjem. |
| --- | --- |

(73)

Zainteresirane stranke tudi trdijo, da naj ne bi bilo nobene posebne ugodnosti v podporo prestrukturiranih bank, če primerjamo nadomestni davek, plačan za prerazporeditev njihovih dobičkov, in davek, ki ga morajo plačati druge družbe, ki so šle skozi podobna davčno nevtralna prestrukturiranja. Različne davčne stopnje, ki so leta 2003 veljale za prestrukturirane banke v primerjavi z drugimi družbami, je mogoče razložiti z drugačnimi davčnimi ureditvami za ta dva sklopa prestrukturiranj. Stranke so navedle, da so bili nepriznani dobički, ki so izhajali iz prestrukturiranj po D.Lgs. 358/1997, „prosto razdeljivi dobički“, saj jih je bilo mogoče razdeliti delničarjem brez nadaljnje obdavčitve družbe, medtem ko so bili dobički, ustvarjeni po Zakonu 218/1990, „odloženi“ za družbe prejemnice in prenosnice, dokler jih ne bi razdelili zadevnim delničarjem.

| (74) | Različna davčna sistema ustvarjenih dobičkov, ki sta posledica različnih situacij, naj bi bila razlagalno potrjena z dokumentom Risoluzione št. 82/2000 italijanskega ministrstva za finance (16), s katerim naj bi davčna uprava ugotovila, da razlika med pošteno tržno vrednostjo vložene veje in njeno davčno osnovo ni povzročila obdavčljivega dobička, v skladu z vložkom v sistemu davčne nevtralnosti, če davčni osnovi za prenosnika in prejemnika nista bili povečani na pošteno vrednost. V Risoluzione naj bi bilo na koncu navedeno, da je bila razlika, ustvarjena iz prenosa veje, pomembna zgolj z računovodskega vidika, dokler v vejo vključena sredstva niso bila dejansko prodana in je bilo tako „odloženi dobiček“ mogoče razdeliti delničarjem brez kakršnega koli davka od dobička gospodarskih družb. Po drugi strani je knjigovodska razlika, ki izhaja iz zadevnega delno davčno nevtralnega vložka po bančnih prestrukturiranjih, v skladu s členom 7(2) Zakona 218/1990, izrecno obdavčena, ne le ob prodaji sredstev, temveč tudi ob razdelitvi dobička. |
| --- | --- |

(74)

Različna davčna sistema ustvarjenih dobičkov, ki sta posledica različnih situacij, naj bi bila razlagalno potrjena z dokumentom Risoluzione št. 82/2000 italijanskega ministrstva za finance (16), s katerim naj bi davčna uprava ugotovila, da razlika med pošteno tržno vrednostjo vložene veje in njeno davčno osnovo ni povzročila obdavčljivega dobička, v skladu z vložkom v sistemu davčne nevtralnosti, če davčni osnovi za prenosnika in prejemnika nista bili povečani na pošteno vrednost. V Risoluzione naj bi bilo na koncu navedeno, da je bila razlika, ustvarjena iz prenosa veje, pomembna zgolj z računovodskega vidika, dokler v vejo vključena sredstva niso bila dejansko prodana in je bilo tako „odloženi dobiček“ mogoče razdeliti delničarjem brez kakršnega koli davka od dobička gospodarskih družb. Po drugi strani je knjigovodska razlika, ki izhaja iz zadevnega delno davčno nevtralnega vložka po bančnih prestrukturiranjih, v skladu s členom 7(2) Zakona 218/1990, izrecno obdavčena, ne le ob prodaji sredstev, temveč tudi ob razdelitvi dobička.

| (75) | V skladu s pripombami, prijetimi od zainteresiranih strank, je mogoče dejstvo, da so bile davčne stopnje, določene v skladu z zakonoma 342/2000 in 448/2001 za prerazporeditve dobička v letih 2000 in 2001, enake za prestrukturiranja bank in drugih gospodarskih družb, medtem ko so bile leta 2003 davčne stopnje očitno ugodnejše za banke, razložiti s spremembo, ki jo bila uvedena z reformo italijanskega zakona o gospodarskih družbah, uzakonjeno leta 2003, s katero je bil sistem davčnega pripisovanja nadomeščen s sistemom 95-odstotne oprostitve, da bi se izognili dvojnemu ekonomskemu obdavčevanju dividend. |
| --- | --- |

(75)

V skladu s pripombami, prijetimi od zainteresiranih strank, je mogoče dejstvo, da so bile davčne stopnje, določene v skladu z zakonoma 342/2000 in 448/2001 za prerazporeditve dobička v letih 2000 in 2001, enake za prestrukturiranja bank in drugih gospodarskih družb, medtem ko so bile leta 2003 davčne stopnje očitno ugodnejše za banke, razložiti s spremembo, ki jo bila uvedena z reformo italijanskega zakona o gospodarskih družbah, uzakonjeno leta 2003, s katero je bil sistem davčnega pripisovanja nadomeščen s sistemom 95-odstotne oprostitve, da bi se izognili dvojnemu ekonomskemu obdavčevanju dividend.

| (76) | V skladu s pripombami, prejetimi od zainteresiranih strank, so prestrukturirane družbe (drugače kot prestrukturirane banke) lahko razdelile svoje prejšnje dobičke brez plačila kakršnega koli davka od dobička gospodarskih družb. Po sistemu pripisovanja, ki je veljal do 31. decembra 2003, pa naj bi bile zadevne dividende obdavčljive na ravni upravičenec-delničar. V primeru nadomestnega davka od dobička gospodarskih družb zaradi priznanja takih dobičkov (kot pri shemah davčne prerazporeditve iz let 2000 in 2001) naj bi bilo plačanemu davku pripisano dobroimetje glede na davek, ki naj bi ga delničar plačal ob prejetju dividende. Tako bi v starem sistemu pripisovanja davek na ravni delničarja v vsakem primeru vsrkal davek od dobička gospodarskih družb, ki bi bil mogoče plačan, in bi tako izenačil davčno obravnavo kakršnih koli shem prerazporeditve. To naj bi upravičevalo enako stopnjo nadomestnega davka, ki je takrat veljala za prestrukturirane banke in druge prestrukturirane gospodarske družbe. |
| --- | --- |

(76)

V skladu s pripombami, prejetimi od zainteresiranih strank, so prestrukturirane družbe (drugače kot prestrukturirane banke) lahko razdelile svoje prejšnje dobičke brez plačila kakršnega koli davka od dobička gospodarskih družb. Po sistemu pripisovanja, ki je veljal do 31. decembra 2003, pa naj bi bile zadevne dividende obdavčljive na ravni upravičenec-delničar. V primeru nadomestnega davka od dobička gospodarskih družb zaradi priznanja takih dobičkov (kot pri shemah davčne prerazporeditve iz let 2000 in 2001) naj bi bilo plačanemu davku pripisano dobroimetje glede na davek, ki naj bi ga delničar plačal ob prejetju dividende. Tako bi v starem sistemu pripisovanja davek na ravni delničarja v vsakem primeru vsrkal davek od dobička gospodarskih družb, ki bi bil mogoče plačan, in bi tako izenačil davčno obravnavo kakršnih koli shem prerazporeditve. To naj bi upravičevalo enako stopnjo nadomestnega davka, ki je takrat veljala za prestrukturirane banke in druge prestrukturirane gospodarske družbe.

| (77) | Položaj naj bi se precej spremenil po 31. decembru 2003 s sistemom 95-odstotne oprostitve dividend, ki je veljal za dobičke, naprej razdeljene kot dividende. Od leta 2004 naj bi davek na dobičke, ustvarjene iz prestrukturiranj gospodarskih družb in naprej razdeljene kot dividende, veljal le za 5 % dobička, razdeljenega kot dividende, s tem da je bil ta davek edini veljavni davek (ob odsotnosti kakršnega koli nadomestnega davka), medtem ko naj bi stopnja običajnega davka od dobička gospodarskih družb veljala za dobičke prestrukturiranih bank, če bi bili ti razdeljeni (tudi ob odsotnosti kakršnega koli nadomestnega davka). Da bi popravil to razliko v obravnavanju, naj bi zakonodajalec predvidel nominalno stopnjo nadomestnega davka, določeno s členom 2(26) Zakona 350/2003, da bi priznal odložene dobičke zgolj ob upoštevanju zadevnih prestrukturiranih bank, medtem ko bi izključil odložene davke po D.Lgs. 358/1997, saj so bili ti ob razdelitvi manj strogo obdavčeni (95-odstotna izločitev iz obdavčitve na ravni prejemnika). |
| --- | --- |

(77)

Položaj naj bi se precej spremenil po 31. decembru 2003 s sistemom 95-odstotne oprostitve dividend, ki je veljal za dobičke, naprej razdeljene kot dividende. Od leta 2004 naj bi davek na dobičke, ustvarjene iz prestrukturiranj gospodarskih družb in naprej razdeljene kot dividende, veljal le za 5 % dobička, razdeljenega kot dividende, s tem da je bil ta davek edini veljavni davek (ob odsotnosti kakršnega koli nadomestnega davka), medtem ko naj bi stopnja običajnega davka od dobička gospodarskih družb veljala za dobičke prestrukturiranih bank, če bi bili ti razdeljeni (tudi ob odsotnosti kakršnega koli nadomestnega davka). Da bi popravil to razliko v obravnavanju, naj bi zakonodajalec predvidel nominalno stopnjo nadomestnega davka, določeno s členom 2(26) Zakona 350/2003, da bi priznal odložene dobičke zgolj ob upoštevanju zadevnih prestrukturiranih bank, medtem ko bi izključil odložene davke po D.Lgs. 358/1997, saj so bili ti ob razdelitvi manj strogo obdavčeni (95-odstotna izločitev iz obdavčitve na ravni prejemnika).

| (78) | Če povzamemo, po mnenju zainteresiranih strank s shemo davčne prerazporeditve iz leta 2003 niso bile zagotovljene ugodnosti prestrukturiranim bankam, temveč je bila shema ukrep za vnovično uskladitev razlik med precej strožjim sistemom davčne prerazporeditve prestrukturiranih bank v skladu z Zakonom 218/1990 in bolj velikodušnim sistemom dobičkov, ki so jih prestrukturirane gospodarske družbe razdelile v skladu s splošnim sistemom po D.Lgs. 358/1997. |
| --- | --- |

(78)

Če povzamemo, po mnenju zainteresiranih strank s shemo davčne prerazporeditve iz leta 2003 niso bile zagotovljene ugodnosti prestrukturiranim bankam, temveč je bila shema ukrep za vnovično uskladitev razlik med precej strožjim sistemom davčne prerazporeditve prestrukturiranih bank v skladu z Zakonom 218/1990 in bolj velikodušnim sistemom dobičkov, ki so jih prestrukturirane gospodarske družbe razdelile v skladu s splošnim sistemom po D.Lgs. 358/1997.

| (79) | Nazadnje, zainteresirane stranke so dodale še svoje mnenje, po katerem naj v primeru ugotovitve Komisije, da je bila s shemo davčne prerazporeditve iz člena 2(26) Zakona 350/2003 omogočena posebna ugodnost izključno bankam, ki so sodelovale v prestrukturiranjih po Zakonu 218/1990, ta prednost ne bi znašala toliko, kot je prej ugotovila Komisija. Ugodnost naj bi dejansko vključevala le razliko med plačanim davkom za prerazporeditev in ločenim davkom, ki ga je treba plačati za prevrednotenje posameznih sredstev, ki se oziroma se ne amortizirajo, v skladu s členom 2(25) Zakona 350/2003. Ta razlika naj bi znašala del davka na opravljeno prevrednotenje in naj bi jo bilo treba celo zmanjšati za odvečno plačani davek za prerazporeditev sredstev, ki ob prodaji ne povzročijo obdavčljivih dobičkov (sredstva, katerih prenos ima za posledico oproščene kapitalske dobičke). |
| --- | --- |

(79)

Nazadnje, zainteresirane stranke so dodale še svoje mnenje, po katerem naj v primeru ugotovitve Komisije, da je bila s shemo davčne prerazporeditve iz člena 2(26) Zakona 350/2003 omogočena posebna ugodnost izključno bankam, ki so sodelovale v prestrukturiranjih po Zakonu 218/1990, ta prednost ne bi znašala toliko, kot je prej ugotovila Komisija. Ugodnost naj bi dejansko vključevala le razliko med plačanim davkom za prerazporeditev in ločenim davkom, ki ga je treba plačati za prevrednotenje posameznih sredstev, ki se oziroma se ne amortizirajo, v skladu s členom 2(25) Zakona 350/2003. Ta razlika naj bi znašala del davka na opravljeno prevrednotenje in naj bi jo bilo treba celo zmanjšati za odvečno plačani davek za prerazporeditev sredstev, ki ob prodaji ne povzročijo obdavčljivih dobičkov (sredstva, katerih prenos ima za posledico oproščene kapitalske dobičke).

6.   PRESOJA

6.1   Državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

| (80) | Po ustaljeni sodni praksi Sodišča (17) mora ukrep, da bi veljal za državno pomoč, izpolnjevati vsa merila, določena v členu 87(1) Pogodbe ES; to je dodeliti ga mora država ali mora biti dodeljen iz državnih sredstev, dajati mora selektivno prednost posameznim podjetjem ali proizvodnjam brez utemeljitve, ki bi izhajala iz logike davčne sheme, izkrivljati mora konkurenco oziroma pomeniti grožnjo, da bi lahko izkrivljal konkurenco, in vplivati mora na trgovino. |
| --- | --- |

(80)

Po ustaljeni sodni praksi Sodišča (17) mora ukrep, da bi veljal za državno pomoč, izpolnjevati vsa merila, določena v členu 87(1) Pogodbe ES; to je dodeliti ga mora država ali mora biti dodeljen iz državnih sredstev, dajati mora selektivno prednost posameznim podjetjem ali proizvodnjam brez utemeljitve, ki bi izhajala iz logike davčne sheme, izkrivljati mora konkurenco oziroma pomeniti grožnjo, da bi lahko izkrivljal konkurenco, in vplivati mora na trgovino.

| (81) | Komisija meni, da je pregledovana shema očitno financirana iz državnih virov, saj plačilo nominalnega nadomestnega davka namesto običajnega davka od dobička gospodarskih družb, priznanega z veljavo člena 2(26) Zakona 350/2003, pomeni oprostitev davka od dobička gospodarskih družb, ki bi moral biti plačan, na račun državne zakladnice. |
| --- | --- |

(81)

Komisija meni, da je pregledovana shema očitno financirana iz državnih virov, saj plačilo nominalnega nadomestnega davka namesto običajnega davka od dobička gospodarskih družb, priznanega z veljavo člena 2(26) Zakona 350/2003, pomeni oprostitev davka od dobička gospodarskih družb, ki bi moral biti plačan, na račun državne zakladnice.

| (82) | Italijanski organi in zainteresirane stranke so navedli, da naj bi Komisija v prejšnjih odločbah 2000/600/ES (18) o pogojni odobritvi pomoči, ki jo je Italija dodelila javnima bankama Banco di Sicilia in Sicilcassa, ter 1999/288/ES (19) o pogojni odobritvi pomoč, ki jo je Italija dodelila banki Banco di Napoli, preučila in odobrila shemo delne davčne nevtralnosti Zakona 218/1990, ker je ugotovila, da ukrep ni pomenil državne pomoči. Zato naj tudi pregledovana shema ne bi pomenila državne pomoči, saj naj bi bila naravni rezultat sheme odloga davka, določene z Zakonom 218/1990. |
| --- | --- |

(82)

Italijanski organi in zainteresirane stranke so navedli, da naj bi Komisija v prejšnjih odločbah 2000/600/ES (18) o pogojni odobritvi pomoči, ki jo je Italija dodelila javnima bankama Banco di Sicilia in Sicilcassa, ter 1999/288/ES (19) o pogojni odobritvi pomoč, ki jo je Italija dodelila banki Banco di Napoli, preučila in odobrila shemo delne davčne nevtralnosti Zakona 218/1990, ker je ugotovila, da ukrep ni pomenil državne pomoči. Zato naj tudi pregledovana shema ne bi pomenila državne pomoči, saj naj bi bila naravni rezultat sheme odloga davka, določene z Zakonom 218/1990.

| (83) | Komisija meni, da je bilo v členu 7(2) Zakona 218/1990 določeno, da so bili prenosi sredstev in deležev, izvedeni na podlagi bančnih prestrukturiranj, obravnavani kot delno davčno nevtralni. To je pomenilo delno nepriznanje dobičkov, ustvarjenih iz prenosa bančnih vej za prenosno in prejemno družbo, če imajo sredstva, ki sestavljajo preneseno vejo, enako davčno osnovo, kot so jo imela v rokah prenosnika (prenesena osnova), deleži, ki jih je prejel prenosnik, pa enako osnovo kot prenesena sredstva (nadomeščena osnova). |
| --- | --- |

(83)

Komisija meni, da je bilo v členu 7(2) Zakona 218/1990 določeno, da so bili prenosi sredstev in deležev, izvedeni na podlagi bančnih prestrukturiranj, obravnavani kot delno davčno nevtralni. To je pomenilo delno nepriznanje dobičkov, ustvarjenih iz prenosa bančnih vej za prenosno in prejemno družbo, če imajo sredstva, ki sestavljajo preneseno vejo, enako davčno osnovo, kot so jo imela v rokah prenosnika (prenesena osnova), deleži, ki jih je prejel prenosnik, pa enako osnovo kot prenesena sredstva (nadomeščena osnova).

| (84) | Ker ni bilo nobenega povečanja v davčnih osnovah zamenjanih sredstev in deležev, v skladu s tem sistemom ni bila prestrukturirajočim se strankam odobrena nobena davčna ugodnost, obdavčitev dobička, ustvarjenega iz prenosa, pa je bila le začasno odložena zaradi prihodnjega priznanja (kot je prodaja sredstev, ki jo opravi prejemnik, ali deležev, ki jo pravi prenosnik). Ker ni bilo nobenega povečanja osnove za prenosnika oziroma prejemnika, ni bilo nobene pomoči, ki bi bila posledica odloga priznanja dobička na ravni družbe. |
| --- | --- |

(84)

Ker ni bilo nobenega povečanja v davčnih osnovah zamenjanih sredstev in deležev, v skladu s tem sistemom ni bila prestrukturirajočim se strankam odobrena nobena davčna ugodnost, obdavčitev dobička, ustvarjenega iz prenosa, pa je bila le začasno odložena zaradi prihodnjega priznanja (kot je prodaja sredstev, ki jo opravi prejemnik, ali deležev, ki jo pravi prenosnik). Ker ni bilo nobenega povečanja osnove za prenosnika oziroma prejemnika, ni bilo nobene pomoči, ki bi bila posledica odloga priznanja dobička na ravni družbe.

| (85) | Ta odlog davka po sistemu iz Zakona 218/1990 je bil dejansko skladen z ustanovnimi načeli obdavčevanja družbe, v skladu s katerimi se obdavčevanje dohodka uporablja za vse prihodke in dobičke, ki jih je ustvarila katera koli družba, ustvarjeni dobički pa niso bili priznani, ker ni bilo nikakršnega ustreznega povečanja davčne osnove za zadevna sredstva, tako da bi se obdavčenje še vedno lahko izvedlo pozneje. |
| --- | --- |

(85)

Ta odlog davka po sistemu iz Zakona 218/1990 je bil dejansko skladen z ustanovnimi načeli obdavčevanja družbe, v skladu s katerimi se obdavčevanje dohodka uporablja za vse prihodke in dobičke, ki jih je ustvarila katera koli družba, ustvarjeni dobički pa niso bili priznani, ker ni bilo nikakršnega ustreznega povečanja davčne osnove za zadevna sredstva, tako da bi se obdavčenje še vedno lahko izvedlo pozneje.

| (86) | Glede na navedeno Komisija potrjuje začetno oceno iz odločbe o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da (a) nepriznanje 85 % kapitalskih dobičkov, ustvarjenih v transakcijah, ki jih ureja Zakon 218/1990, in (b) nepriznanje dobičkov, ustvarjenih v transakcijah, ki jih ureja D.Lgs. 358/1997, nista državna pomoč, ker so davčne vrednosti zamenjanih sredstev ostale nespremenjene (20), tako da se davčni dobički niso materializirali in nazadnje ni bila dodeljena nobena davčna ugodnost. Ker so bili ustvarjeni dobički zamrznjeni, relativnih dobičkov ni bilo mogoče razdeliti, prav tako pa ustrezno povečane vrednosti sredstev tudi ni bilo mogoče amortizirati, odpisati ali kako drugače odbiti od obdavčljivega dohodka družb, ki je bil posledica takih transakcij. Komisija zato ugotavlja, da je bila davčna nevtralnost utemeljena z vgrajeno logiko davčnega sistema in da ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(86)

Glede na navedeno Komisija potrjuje začetno oceno iz odločbe o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da (a) nepriznanje 85 % kapitalskih dobičkov, ustvarjenih v transakcijah, ki jih ureja Zakon 218/1990, in (b) nepriznanje dobičkov, ustvarjenih v transakcijah, ki jih ureja D.Lgs. 358/1997, nista državna pomoč, ker so davčne vrednosti zamenjanih sredstev ostale nespremenjene (20), tako da se davčni dobički niso materializirali in nazadnje ni bila dodeljena nobena davčna ugodnost. Ker so bili ustvarjeni dobički zamrznjeni, relativnih dobičkov ni bilo mogoče razdeliti, prav tako pa ustrezno povečane vrednosti sredstev tudi ni bilo mogoče amortizirati, odpisati ali kako drugače odbiti od obdavčljivega dohodka družb, ki je bil posledica takih transakcij. Komisija zato ugotavlja, da je bila davčna nevtralnost utemeljena z vgrajeno logiko davčnega sistema in da ne pomeni državne pomoči.

| (87) | Obratno pa je bilo s shemo davčne prerazporeditve, predvideno v členu 2(26) Zakona 350/2003, dopuščeno povišanje osnove, za katero bi bil plačan običajni davek od dobička gospodarskih družb, če ne bi bil na voljo poseben plačljiv nadomestni davek, kot je pregledovani davek. Komisija razume, da lahko nacionalni zakonodajalec za pospešitev obdavčenja kapitalskih dobičkov uporabi nadomestni davek po ustreznejši stopnji od običajnega davka. Ker se davek od prodaje običajno plača najprej, davčne ugodnosti povišane osnove v sredstvih, ki se prenašajo, pa se pokažejo sčasoma z njihovim periodičnim razvrednotenjem ali ob prodaji sredstev, bi običajna obdavčitev takih dobičkov na splošno pripeljala do povišanja čistega skupnega davka družbe prenosnice in družbe prejemnice. Tako bi bil nižji nadomestni davek na dobiček, ustvarjen iz prestrukturiranj družbe, načeloma upravičen kot tehnični ukrep za pospešitev priznanja kapitalskega dobička. |
| --- | --- |

(87)

Obratno pa je bilo s shemo davčne prerazporeditve, predvideno v členu 2(26) Zakona 350/2003, dopuščeno povišanje osnove, za katero bi bil plačan običajni davek od dobička gospodarskih družb, če ne bi bil na voljo poseben plačljiv nadomestni davek, kot je pregledovani davek. Komisija razume, da lahko nacionalni zakonodajalec za pospešitev obdavčenja kapitalskih dobičkov uporabi nadomestni davek po ustreznejši stopnji od običajnega davka. Ker se davek od prodaje običajno plača najprej, davčne ugodnosti povišane osnove v sredstvih, ki se prenašajo, pa se pokažejo sčasoma z njihovim periodičnim razvrednotenjem ali ob prodaji sredstev, bi običajna obdavčitev takih dobičkov na splošno pripeljala do povišanja čistega skupnega davka družbe prenosnice in družbe prejemnice. Tako bi bil nižji nadomestni davek na dobiček, ustvarjen iz prestrukturiranj družbe, načeloma upravičen kot tehnični ukrep za pospešitev priznanja kapitalskega dobička.

| (88) | Vendar pa bi bila taka ugodna prerazporeditev davka lahko upravičena le, če je objektivno odprta za vsa podobna priznanja kapitalskih dobičkov, kot so tisti, ki izhajajo iz drugih prestrukturiranj, ki niso zajeta z Zakonom 218/1990, vključno s tistimi, ki se nanašajo na druge banke. |
| --- | --- |

(88)

Vendar pa bi bila taka ugodna prerazporeditev davka lahko upravičena le, če je objektivno odprta za vsa podobna priznanja kapitalskih dobičkov, kot so tisti, ki izhajajo iz drugih prestrukturiranj, ki niso zajeta z Zakonom 218/1990, vključno s tistimi, ki se nanašajo na druge banke.

| (89) | Komisija meni, da so prerazporeditve, predvidene v zakonih 342/2000 in 448/2001, omogočile podjetjem, ki so jih zadevala prestrukturiranja, urejena z Zakonom 218/1990 in zakonodajnim odlokom 358/1997, da so priznala prejšnje ustvarjene dobičke s plačilom nadomestnega davka, ki je bil določen na isti ravni za vsa zadevna podjetja. Zato Komisija ugotavlja, da je bila možnost prerazporeditve splošni davčni ukrep in da znižani nadomestni davek v nasprotju s takrat veljavnim običajnim davkom od dobička gospodarskih družb ni zagotovil nobene konkurenčne prednosti zadevnim družbam, ker se je uporabljal pod enakimi pogoji za vsa podjetja, ki so se odločila priznati prejšnje ustvarjene dobičke, ki pa začasno niso bili priznani v skladu z veljavnimi določbami Zakona 218/1990 ali zakonodajnega odloka 358/1997. Komisija zato ugotavlja, da so take prerazporeditve splošni ukrepi, utemeljeni z logiko davčnega sistema, in ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(89)

Komisija meni, da so prerazporeditve, predvidene v zakonih 342/2000 in 448/2001, omogočile podjetjem, ki so jih zadevala prestrukturiranja, urejena z Zakonom 218/1990 in zakonodajnim odlokom 358/1997, da so priznala prejšnje ustvarjene dobičke s plačilom nadomestnega davka, ki je bil določen na isti ravni za vsa zadevna podjetja. Zato Komisija ugotavlja, da je bila možnost prerazporeditve splošni davčni ukrep in da znižani nadomestni davek v nasprotju s takrat veljavnim običajnim davkom od dobička gospodarskih družb ni zagotovil nobene konkurenčne prednosti zadevnim družbam, ker se je uporabljal pod enakimi pogoji za vsa podjetja, ki so se odločila priznati prejšnje ustvarjene dobičke, ki pa začasno niso bili priznani v skladu z veljavnimi določbami Zakona 218/1990 ali zakonodajnega odloka 358/1997. Komisija zato ugotavlja, da so take prerazporeditve splošni ukrepi, utemeljeni z logiko davčnega sistema, in ne pomenijo državne pomoči.

| (90) | Nasprotno pa Komisija meni, da davčna prerazporeditev, predvidena s členom 2(26) Zakona 350/2003, ni bila splošni ukrep, ker je veljala samo za kapitalske dobičke, ki so jih imele nekatere banke zaradi prestrukturiranj, izvedenih v skladu z Zakonom 218/1990. |
| --- | --- |

(90)

Nasprotno pa Komisija meni, da davčna prerazporeditev, predvidena s členom 2(26) Zakona 350/2003, ni bila splošni ukrep, ker je veljala samo za kapitalske dobičke, ki so jih imele nekatere banke zaradi prestrukturiranj, izvedenih v skladu z Zakonom 218/1990.

| (91) | Komisija predvsem meni, da je bila s pregledovano davčno shemo zagotovljena ugodnost, izraženo v razliki med dejansko plačanim davkom za prerazporeditev vrednosti sredstev in davkom, ki bi ga bilo treba običajno plačati, če bi bila ta prerazporeditev izvedena ob odsotnosti istega člena 2(26) Zakona 350/2003. Dejanska davčna stopnja, veljavna za take dobičke v letu 2004, bi bila 37,25-odstotna (vključujoč 33-odstotni davek od dobička gospodarskih družb in 4,25-odstotni lokalni davek od poslovanja), medtem ko je bil dejansko plačani nadomestni davek 9-odstotni (brez popravka za odložena plačila). |
| --- | --- |

(91)

Komisija predvsem meni, da je bila s pregledovano davčno shemo zagotovljena ugodnost, izraženo v razliki med dejansko plačanim davkom za prerazporeditev vrednosti sredstev in davkom, ki bi ga bilo treba običajno plačati, če bi bila ta prerazporeditev izvedena ob odsotnosti istega člena 2(26) Zakona 350/2003. Dejanska davčna stopnja, veljavna za take dobičke v letu 2004, bi bila 37,25-odstotna (vključujoč 33-odstotni davek od dobička gospodarskih družb in 4,25-odstotni lokalni davek od poslovanja), medtem ko je bil dejansko plačani nadomestni davek 9-odstotni (brez popravka za odložena plačila).

| (92) | Komisija nato ugotavlja, da je bil po Zakonu 350/2003 nadomestni davek plačljiv v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006) brez obresti, medtem ko naj bi bil davek, ki bi se običajno uporabljal ob odsotnosti člena 2(26) Zakona 350/2003, plačljiv leta 2004. Komisija zato ugotavlja, da je vrednost ekvivalenta dotacije pri davku, ki ga je dejansko plačalo devet upravičencev pregledovane sheme, znašala 185 505 996 EUR, medtem ko bi davek, ki bi ga bilo običajno treba plačati, znašal 771 991 022 EUR (37,25 % ustvarjenega dobička, ki je presegal 2 059 milijonov EUR). Razlika med običajno plačljivim in plačanim davkom tako znaša 586 485 026 EUR. |
| --- | --- |

(92)

Komisija nato ugotavlja, da je bil po Zakonu 350/2003 nadomestni davek plačljiv v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006) brez obresti, medtem ko naj bi bil davek, ki bi se običajno uporabljal ob odsotnosti člena 2(26) Zakona 350/2003, plačljiv leta 2004. Komisija zato ugotavlja, da je vrednost ekvivalenta dotacije pri davku, ki ga je dejansko plačalo devet upravičencev pregledovane sheme, znašala 185 505 996 EUR, medtem ko bi davek, ki bi ga bilo običajno treba plačati, znašal 771 991 022 EUR (37,25 % ustvarjenega dobička, ki je presegal 2 059 milijonov EUR). Razlika med običajno plačljivim in plačanim davkom tako znaša 586 485 026 EUR.

| (93) | Komisija meni, da je bila zgornja ugodnost dejansko omejena zgolj na banke, ki so jih zadevale transakcije po Zakonu 218/1990, medtem ko druge banke in druge gospodarske družbe, ki so jih zadevale enakovredne transakcije po Zakonu D.Lgs. 358/1997, niso mogle imeti koristi od iste sheme davčne prerazporeditve in njenih ugodnih pogojev. |
| --- | --- |

(93)

Komisija meni, da je bila zgornja ugodnost dejansko omejena zgolj na banke, ki so jih zadevale transakcije po Zakonu 218/1990, medtem ko druge banke in druge gospodarske družbe, ki so jih zadevale enakovredne transakcije po Zakonu D.Lgs. 358/1997, niso mogle imeti koristi od iste sheme davčne prerazporeditve in njenih ugodnih pogojev.

| (94) | Italijanski organi in zainteresirane stranke so navedli, da nobeden od devetih upravičencev sheme ne bi nikoli sprejel prerazporeditve svojih sredstev, če bi vedel, da bi zanj veljal običajni davek od dobička gospodarskih družb za tako priznane dobičke. Poleg tega bi, kot so razložili italijanski organi, druge gospodarske družbe, ki jih ne zadevajo prestrukturiranja, izvedena v skladu z Zakonom 218/1990, imele koristi od implicitne sheme davčne prerazporeditve iz člena 2(25) Zakona 350/2003 po vsebinsko enakih pogojih, na splošno določenih v členu 17 Zakona 342/2000. |
| --- | --- |

(94)

Italijanski organi in zainteresirane stranke so navedli, da nobeden od devetih upravičencev sheme ne bi nikoli sprejel prerazporeditve svojih sredstev, če bi vedel, da bi zanj veljal običajni davek od dobička gospodarskih družb za tako priznane dobičke. Poleg tega bi, kot so razložili italijanski organi, druge gospodarske družbe, ki jih ne zadevajo prestrukturiranja, izvedena v skladu z Zakonom 218/1990, imele koristi od implicitne sheme davčne prerazporeditve iz člena 2(25) Zakona 350/2003 po vsebinsko enakih pogojih, na splošno določenih v členu 17 Zakona 342/2000.

| (95) | Po mnenju italijanskih organov in zainteresiranih strank bi bilo za pravilen izračun zadevne ugodnosti treba upoštevati davke, plačane ob začetnih vložkih po splošni davčni stopnji, ki presega 40 %. Skupna dejanska obdavčitev zadevnih kapitalskih dobičkov v letih 1990 in 2004 bi precej presegla splošno stopnjo za prerazporeditve, uporabljeno leta 2000, in zato ne bi bilo nobene ugodnosti. |
| --- | --- |

(95)

Po mnenju italijanskih organov in zainteresiranih strank bi bilo za pravilen izračun zadevne ugodnosti treba upoštevati davke, plačane ob začetnih vložkih po splošni davčni stopnji, ki presega 40 %. Skupna dejanska obdavčitev zadevnih kapitalskih dobičkov v letih 1990 in 2004 bi precej presegla splošno stopnjo za prerazporeditve, uporabljeno leta 2000, in zato ne bi bilo nobene ugodnosti.

| (96) | Vendar pa Komisija trdi, da shema, predvidena v členu 2(25) Zakona 350/2003, ni pomenila davčne prerazporeditve vrednosti, ki so bile neusklajene po davčno nevtralnih prestrukturiranjih, temveč shemo davčne prerazporeditve, ki je omogočila ustvarjanje skritih dobičkov, ki so izhajali iz prilagoditve davčne vrednosti sredstev v lasti družb upravičenk njihovi tekoči vrednosti. Komisija meni, da shemi nista primerljivi, prav tako pa tudi shema davčnega prevrednotenja iz člena 2(25) Zakona 350/2003 ni bila enakovredna davčni prerazporeditvi, predvideni v členu 2(26) Zakona 350/2003, glede na razliko med zakonitimi stopnjami nadomestnega davka, predvidenimi v shemah. |
| --- | --- |

(96)

Vendar pa Komisija trdi, da shema, predvidena v členu 2(25) Zakona 350/2003, ni pomenila davčne prerazporeditve vrednosti, ki so bile neusklajene po davčno nevtralnih prestrukturiranjih, temveč shemo davčne prerazporeditve, ki je omogočila ustvarjanje skritih dobičkov, ki so izhajali iz prilagoditve davčne vrednosti sredstev v lasti družb upravičenk njihovi tekoči vrednosti. Komisija meni, da shemi nista primerljivi, prav tako pa tudi shema davčnega prevrednotenja iz člena 2(25) Zakona 350/2003 ni bila enakovredna davčni prerazporeditvi, predvideni v členu 2(26) Zakona 350/2003, glede na razliko med zakonitimi stopnjami nadomestnega davka, predvidenimi v shemah.

| (97) | Zato Komisija ugotavlja, da so imele družbe, ki so davčne osnove svojih sredstev prerazporedile v skladu s členom 2(26) Zakona 350/2003, koristi od posebne davčne ugodnosti zaradi razlike med običajno davčno stopnjo pri priznanih dobičkih in posebnim nadomestnim davkom pri teh istih dobičkih. |
| --- | --- |

(97)

Zato Komisija ugotavlja, da so imele družbe, ki so davčne osnove svojih sredstev prerazporedile v skladu s členom 2(26) Zakona 350/2003, koristi od posebne davčne ugodnosti zaradi razlike med običajno davčno stopnjo pri priznanih dobičkih in posebnim nadomestnim davkom pri teh istih dobičkih.

| (98) | Zainteresirane stranke so ugovarjale, da nižja stopnja nadomestnega davka, uporabljena v členu 2(26) Zakona 350/2003, ni bila selektivna, ker je bila utemeljena z zakonitimi in dejanskimi posebnostmi obdavčitve kapitalskih dobičkov, ki so rezultat prestrukturiranj, izvedenih v skladu z Zakonom 218/1990. Nato so trdile, da naj Italija po toliko letih ne bi bila upravičena do priznanja teh dobičkov kot obdavčljivih pod enakimi pogoji, kot so veljali za kapitalske dobičke, ki so posledica prestrukturiranj drugih družb. |
| --- | --- |

(98)

Zainteresirane stranke so ugovarjale, da nižja stopnja nadomestnega davka, uporabljena v členu 2(26) Zakona 350/2003, ni bila selektivna, ker je bila utemeljena z zakonitimi in dejanskimi posebnostmi obdavčitve kapitalskih dobičkov, ki so rezultat prestrukturiranj, izvedenih v skladu z Zakonom 218/1990. Nato so trdile, da naj Italija po toliko letih ne bi bila upravičena do priznanja teh dobičkov kot obdavčljivih pod enakimi pogoji, kot so veljali za kapitalske dobičke, ki so posledica prestrukturiranj drugih družb.

| (99) | Komisija se zaveda dejstva, da so prestrukturiranja, izvedena po Zakonu 218/1990, zagotovila posebne pogoje in omogočila odlog davčnega priznanja dobičkov, ustvarjenih po takih prestrukturiranjih, kot je tudi navedeno v omenjenem dokumentu Risoluzione. Vendar pa meni, da je bil sistem delne davčne nevtralnosti, določen z Zakonom 218/1990, v bistvu enakovreden sistemu popolne davčne nevtralnosti, določenem v D.Lgs. 358/1997, glede ustvarjenih kapitalskih dobičkov, ki niso bili davčno priznani. Ker sta bili situaciji dejansko primerljivi, bi ju bilo treba enako obravnavati, ko je zakonodajalec leta 2003 predvidel davčno priznanje odloženih dobičkov. |
| --- | --- |

(99)

Komisija se zaveda dejstva, da so prestrukturiranja, izvedena po Zakonu 218/1990, zagotovila posebne pogoje in omogočila odlog davčnega priznanja dobičkov, ustvarjenih po takih prestrukturiranjih, kot je tudi navedeno v omenjenem dokumentu Risoluzione. Vendar pa meni, da je bil sistem delne davčne nevtralnosti, določen z Zakonom 218/1990, v bistvu enakovreden sistemu popolne davčne nevtralnosti, določenem v D.Lgs. 358/1997, glede ustvarjenih kapitalskih dobičkov, ki niso bili davčno priznani. Ker sta bili situaciji dejansko primerljivi, bi ju bilo treba enako obravnavati, ko je zakonodajalec leta 2003 predvidel davčno priznanje odloženih dobičkov.

| (100) | Komisija nato meni, da uporabljena nižja davčna stopnja ni zgolj izravnala strožje davčne obravnave delitev dobičkov delničarjem iz prestrukturiranj bank po Zakonu 218/1990 v primerjavi z delitvami dobičkov, ki se nanašajo na druga davčno nevtralna prestrukturiranja v primeru razdelitve kapitalskih dobičkov delničarjem, kot je navedeno v omenjenem dokumentu Risoluzione. Temu mnenju ni mogoče slediti, saj uporabe različnih nadomestnih davkov za kapitalske dobičke ni mogoče vedno pripisati razdelitvi odloženih kapitalskih dobičkov. Komisija meni, da bi sprejetje te utemeljitve dejansko vodilo v dovoljevanje uporabe različnih veljavnih stopenj davka na dobiček gospodarskih družb za nekatere družbe zgolj zato, ker so te sodelovale v različnih vrstah prestrukturiranj, ki jim je bila država naklonjena. |
| --- | --- |

(100)

Komisija nato meni, da uporabljena nižja davčna stopnja ni zgolj izravnala strožje davčne obravnave delitev dobičkov delničarjem iz prestrukturiranj bank po Zakonu 218/1990 v primerjavi z delitvami dobičkov, ki se nanašajo na druga davčno nevtralna prestrukturiranja v primeru razdelitve kapitalskih dobičkov delničarjem, kot je navedeno v omenjenem dokumentu Risoluzione. Temu mnenju ni mogoče slediti, saj uporabe različnih nadomestnih davkov za kapitalske dobičke ni mogoče vedno pripisati razdelitvi odloženih kapitalskih dobičkov. Komisija meni, da bi sprejetje te utemeljitve dejansko vodilo v dovoljevanje uporabe različnih veljavnih stopenj davka na dobiček gospodarskih družb za nekatere družbe zgolj zato, ker so te sodelovale v različnih vrstah prestrukturiranj, ki jim je bila država naklonjena.

| (101) | Komisija meni, da davčna ugodnost, ki izhaja iz uporabe sheme davčne prerazporeditve, predvidene s členom 2(26) Zakona 350/2003, ni bila pomoč de minimis. Pri določanju navzočnosti pomoči mora Komisija dejansko primerjati nominalno obdavčitev, uporabljeno v skladu s pregledovano shemo, in davek, ki bi bil uporabljen, če pregledovana shema ne bi bila na voljo ter če bi banke upravičenke povečale davčno osnovo svojih sredstev in delničarjem razdelile kapitalske dobičke, ki so posledica takih davčnih prerazporeditev. |
| --- | --- |

(101)

Komisija meni, da davčna ugodnost, ki izhaja iz uporabe sheme davčne prerazporeditve, predvidene s členom 2(26) Zakona 350/2003, ni bila pomoč de minimis. Pri določanju navzočnosti pomoči mora Komisija dejansko primerjati nominalno obdavčitev, uporabljeno v skladu s pregledovano shemo, in davek, ki bi bil uporabljen, če pregledovana shema ne bi bila na voljo ter če bi banke upravičenke povečale davčno osnovo svojih sredstev in delničarjem razdelile kapitalske dobičke, ki so posledica takih davčnih prerazporeditev.

| (102) | Komisija nato meni, da domnevno znižani znesek ugodnosti sam po sebi ne more zadoščati za izločitev značaja pomoči. Komisija tudi navaja, da se ni mogoče sklicevati na izločilno merilo de minimis iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči (21)
  de minimis, ker navedeni ukrep povzroča nepregledno pomoč, kot se to domneva v Uredbi, in ker italijanski organi niso izpolnili pogojev te uredbe. |
| --- | --- |

(102)

Komisija nato meni, da domnevno znižani znesek ugodnosti sam po sebi ne more zadoščati za izločitev značaja pomoči. Komisija tudi navaja, da se ni mogoče sklicevati na izločilno merilo de minimis iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči (21)
  de minimis, ker navedeni ukrep povzroča nepregledno pomoč, kot se to domneva v Uredbi, in ker italijanski organi niso izpolnili pogojev te uredbe.

| (103) | Italijanski organi in zainteresirane stranke so navedli, da naj bi bila shema prerazporeditve iz člena 2(26) Zakona 350/2003 utemeljena s posebnostmi bančnega sektorja in da naj zato ne bi bila državna pomoč. |
| --- | --- |

(103)

Italijanski organi in zainteresirane stranke so navedli, da naj bi bila shema prerazporeditve iz člena 2(26) Zakona 350/2003 utemeljena s posebnostmi bančnega sektorja in da naj zato ne bi bila državna pomoč.

| (104) | V skladu s sodno prakso Sodišča je davčni ukrep poseben le, če neupravičeno razlikuje med situacijami, ki so pravno in dejansko primerljive glede na cilje, določene v davčnem sistemu (22), in „dejstvo, da so podjetja obravnavana drugače, ne pomeni avtomatično obstoja ugodnosti za namene člena 92(1) Pogodbe“ (23). |
| --- | --- |

(104)

V skladu s sodno prakso Sodišča je davčni ukrep poseben le, če neupravičeno razlikuje med situacijami, ki so pravno in dejansko primerljive glede na cilje, določene v davčnem sistemu (22), in „dejstvo, da so podjetja obravnavana drugače, ne pomeni avtomatično obstoja ugodnosti za namene člena 92(1) Pogodbe“ (23).

| (105) | Vendar pa Komisija meni, da za pregledovano shemo ni videti, da bi pomenila prilagoditev splošnega sistema posebnim značilnostim bančništva, temveč je prej posebna ugodnost, ki ima za posledico izboljšanje konkurenčnosti nekaterih podjetij, to je bank, ki jih zadevajo nekatera prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(105)

Vendar pa Komisija meni, da za pregledovano shemo ni videti, da bi pomenila prilagoditev splošnega sistema posebnim značilnostim bančništva, temveč je prej posebna ugodnost, ki ima za posledico izboljšanje konkurenčnosti nekaterih podjetij, to je bank, ki jih zadevajo nekatera prestrukturiranja.

| (106) | Italijanski organi tudi trdijo, da naj bi bila shema zgolj ponovitev sheme, ki je bila uzakonjena v skladu z Zakonom 342/2000 in ni vključevala državne pomoči, saj je veljala za ustvarjene dobičke, ki izhajajo iz prestrukturiranj vseh družb. Shemo po Zakonu 350/2003 naj bi bilo treba primerjati s shemo, predvideno po Zakonu 342/2000, in naj ne bi zagotavljala nobene morebitne dodatne ugodnosti. Kot je ponazorjeno zgoraj, se Komisija ne strinja s tem mnenjem, ker ima prerazporeditev po Zakonu 350/2003 bolj omejen obseg kot splošna prerazporeditev po Zakonu 342/2000. |
| --- | --- |

(106)

Italijanski organi tudi trdijo, da naj bi bila shema zgolj ponovitev sheme, ki je bila uzakonjena v skladu z Zakonom 342/2000 in ni vključevala državne pomoči, saj je veljala za ustvarjene dobičke, ki izhajajo iz prestrukturiranj vseh družb. Shemo po Zakonu 350/2003 naj bi bilo treba primerjati s shemo, predvideno po Zakonu 342/2000, in naj ne bi zagotavljala nobene morebitne dodatne ugodnosti. Kot je ponazorjeno zgoraj, se Komisija ne strinja s tem mnenjem, ker ima prerazporeditev po Zakonu 350/2003 bolj omejen obseg kot splošna prerazporeditev po Zakonu 342/2000.

| (107) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da gre pri ugodnosti, ki je bila dodeljena nekaterim bankam in ki vključuje poseben nadomestni davek za dobičke, ustvarjene iz nekaterih vložkov sredstev, namesto običajne davčne stopnje, po Zakonu 218/1990 za posebno ugodnost, ki ni utemeljena z naravo davčnega sistema. |
| --- | --- |

(107)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da gre pri ugodnosti, ki je bila dodeljena nekaterim bankam in ki vključuje poseben nadomestni davek za dobičke, ustvarjene iz nekaterih vložkov sredstev, namesto običajne davčne stopnje, po Zakonu 218/1990 za posebno ugodnost, ki ni utemeljena z naravo davčnega sistema.

| (108) | V skladu z uveljavljeno sodno prakso Sodišča (24) gre pri državnem ukrepu za izkrivljanje konkurence že, če prejemnik pomoči tekmuje z drugimi podjetji na trgih, odprtih za konkurenco. Poleg tega ukrep vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, če od države prejeta finančna pomoč krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki tekmujejo v trgovini znotraj Skupnosti (25). |
| --- | --- |

(108)

V skladu z uveljavljeno sodno prakso Sodišča (24) gre pri državnem ukrepu za izkrivljanje konkurence že, če prejemnik pomoči tekmuje z drugimi podjetji na trgih, odprtih za konkurenco. Poleg tega ukrep vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, če od države prejeta finančna pomoč krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki tekmujejo v trgovini znotraj Skupnosti (25).

| (109) | Komisija meni, da je precejšen del pomoči okrepil finančni položaj prejemnikov, ki spadajo v bančni sektor in tekmujejo na liberaliziranem trgu finančnih storitev, odprtem konkurenci z drugimi podjetji, dejavnimi pri ponudbi storitev znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(109)

Komisija meni, da je precejšen del pomoči okrepil finančni položaj prejemnikov, ki spadajo v bančni sektor in tekmujejo na liberaliziranem trgu finančnih storitev, odprtem konkurenci z drugimi podjetji, dejavnimi pri ponudbi storitev znotraj Skupnosti.

| (110) | Komisija nato meni, da bi zadevna dodeljena ugodnost v korist bank lahko izkrivljala konkurenco tudi v sedanjih okoliščinah, za katere so značilne priložnosti za konsolidacijo v italijanskem bančnem sektorju. Dejstvo, da so nekatere italijanske banke odpravile davčne obveznosti, vgrajene v skrite dobičke v svojih sredstvih, po nominalnih davčnih stroških, bi lahko povečalo privlačnost takih bank ter njihove ekonomske vrednosti za vlagatelje in prevzemne družbe. Komisija meni, da bi prednost, ki jo omogoča pregledovana davčna shema, lahko neupravičeno spremenila trg na področju prevzemov družb v bančnem sektorju v Italiji. |
| --- | --- |

(110)

Komisija nato meni, da bi zadevna dodeljena ugodnost v korist bank lahko izkrivljala konkurenco tudi v sedanjih okoliščinah, za katere so značilne priložnosti za konsolidacijo v italijanskem bančnem sektorju. Dejstvo, da so nekatere italijanske banke odpravile davčne obveznosti, vgrajene v skrite dobičke v svojih sredstvih, po nominalnih davčnih stroških, bi lahko povečalo privlačnost takih bank ter njihove ekonomske vrednosti za vlagatelje in prevzemne družbe. Komisija meni, da bi prednost, ki jo omogoča pregledovana davčna shema, lahko neupravičeno spremenila trg na področju prevzemov družb v bančnem sektorju v Italiji.

6.2   Združljivost

| (111) | Če pregledovana shema pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, je treba njeno združljivost oceniti ob upoštevanju izjem iz člena 87(2) in (87)(3) Pogodbe ES. Italijanski organi ali zainteresirane stranke niso predložili nobenih utemeljitev, s katerimi bi pokazali, da se v tem primeru uporablja katera od zgornjih izjem. |
| --- | --- |

(111)

Če pregledovana shema pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, je treba njeno združljivost oceniti ob upoštevanju izjem iz člena 87(2) in (87)(3) Pogodbe ES. Italijanski organi ali zainteresirane stranke niso predložili nobenih utemeljitev, s katerimi bi pokazali, da se v tem primeru uporablja katera od zgornjih izjem.

| (112) | Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe ES, ki zadevajo pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, v tem primeru ne veljajo. |
| --- | --- |

(112)

Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe ES, ki zadevajo pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, v tem primeru ne veljajo.

| (113) | Izjema iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES predvideva odobritev pomoči za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, na katerih je življenjski standard izjemno nizek ali kjer je podzaposlenost velika, vendar pa to v tem primeru ne velja, saj pomoč ne spodbuja gospodarskega razvoja v takih regijah v Italiji. |
| --- | --- |

(113)

Izjema iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES predvideva odobritev pomoči za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, na katerih je življenjski standard izjemno nizek ali kjer je podzaposlenost velika, vendar pa to v tem primeru ne velja, saj pomoč ne spodbuja gospodarskega razvoja v takih regijah v Italiji.

| (114) | Sheme prav tako ni mogoče obravnavati kot projekt skupnega evropskega interesa ali ukrep za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice, kot je opredeljeno v členu 87(3)(b) Pogodbe ES, prav tako tudi nima za cilj spodbujanja ohranjanja kulture in dediščine, kot je predvideno v členu 87(3)(d) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(114)

Sheme prav tako ni mogoče obravnavati kot projekt skupnega evropskega interesa ali ukrep za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice, kot je opredeljeno v členu 87(3)(b) Pogodbe ES, prav tako tudi nima za cilj spodbujanja ohranjanja kulture in dediščine, kot je predvideno v členu 87(3)(d) Pogodbe ES.

| (115) | Nazadnje, shemo je treba preučiti glede na člen 87(3)(c), v katerem je predvidena odobritev pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. V zvezi s tem je treba najprej navesti, da zadevna pomoč ne spada v nobenega od okvirjev ali smernic, ki opredeljujejo pogoje, pod katerimi so nekatere vrste pomoči združljive s skupnim trgom. Predvsem ni v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, ki so takrat veljale (26). Drugič, ker je bila davčna ugodnost glede transakcij, ki so se že zgodile, dodeljena za nazaj, zanjo ne more veljati, da vsebuje potrebne spodbujevalne učinke, da bi veljala za upravičeno do izjeme. |
| --- | --- |

(115)

Nazadnje, shemo je treba preučiti glede na člen 87(3)(c), v katerem je predvidena odobritev pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. V zvezi s tem je treba najprej navesti, da zadevna pomoč ne spada v nobenega od okvirjev ali smernic, ki opredeljujejo pogoje, pod katerimi so nekatere vrste pomoči združljive s skupnim trgom. Predvsem ni v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, ki so takrat veljale (26). Drugič, ker je bila davčna ugodnost glede transakcij, ki so se že zgodile, dodeljena za nazaj, zanjo ne more veljati, da vsebuje potrebne spodbujevalne učinke, da bi veljala za upravičeno do izjeme.

| (116) | Komisija meni, da ima zadevna davčna shema za posledico omilitev stroškov, ki bi jih pri podobnih prestrukturiranjih morale nositi banke upravičenke, in mora zato veljati kot pomoč za tekoče poslovanje. Taka pomoč ne more veljati za združljivo s skupnim trgom, saj ne pospešuje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij in ni časovno omejena, degresivna oziroma sorazmerna s tem, kar je treba storiti za odpravo posebnih gospodarskih težav. |
| --- | --- |

(116)

Komisija meni, da ima zadevna davčna shema za posledico omilitev stroškov, ki bi jih pri podobnih prestrukturiranjih morale nositi banke upravičenke, in mora zato veljati kot pomoč za tekoče poslovanje. Taka pomoč ne more veljati za združljivo s skupnim trgom, saj ne pospešuje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij in ni časovno omejena, degresivna oziroma sorazmerna s tem, kar je treba storiti za odpravo posebnih gospodarskih težav.

| (117) | Komisija ugotavlja, da je pregledovana shema nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(117)

Komisija ugotavlja, da je pregledovana shema nezdružljiva s skupnim trgom.

6.3   Vračilo

| (118) | Ker je bila shema uzakonjena pred odobritvijo Komisije, se povračilo izvede v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (27). Vendar pa Komisija meni, da bi v skladu s preteklo prakso glede nekaterih shem davčne pomoči (28) povračilo moralo zadevati le premalo plačane davke glede na davke, ki bi jih upravičenec sheme plačal, če bi uporabljal druge takrat veljavne davčne sheme. Komisija meni, da v obravnavanem primeru uporaba alternativne sheme davčnega prevrednotenja, določene v členu 2(25) Zakona 350/2003, ni bila zgolj hipotetična izbira, temveč razumna izbira, ki bi jo lahko uporabili zadevni upravičenci, ki želijo priznati dejanske davčne vrednosti svojih sredstev (29). |
| --- | --- |

(118)

Ker je bila shema uzakonjena pred odobritvijo Komisije, se povračilo izvede v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (27). Vendar pa Komisija meni, da bi v skladu s preteklo prakso glede nekaterih shem davčne pomoči (28) povračilo moralo zadevati le premalo plačane davke glede na davke, ki bi jih upravičenec sheme plačal, če bi uporabljal druge takrat veljavne davčne sheme. Komisija meni, da v obravnavanem primeru uporaba alternativne sheme davčnega prevrednotenja, določene v členu 2(25) Zakona 350/2003, ni bila zgolj hipotetična izbira, temveč razumna izbira, ki bi jo lahko uporabili zadevni upravičenci, ki želijo priznati dejanske davčne vrednosti svojih sredstev (29).

| (119) | Poudariti je treba, da je v členu 2(25) Zakona 350/2003 predvidena splošna določba za priznanje ustvarjenih dobičkov katerega koli podjetja, ki se odloči za prevrednotenje sredstev, evidentiranih v poslovnih knjigah podjetja na dan 31. decembra 2002, da jim izrazi njihovo takratno tržno vrednost, s plačilom 19-odstotnega nadomestnega davka v primeru sredstev, ki se amortizirajo, in 15-odstotnega davka v primeru sredstev, ki se ne amortizirajo, plačljivega v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006). Ta splošna shema je bila odprta tudi zadevnim prestrukturiranim bankam. Čeprav prerazporeditve in prevrednotenja ne pomenijo isto, Komisija meni, da bi se v primeru nerazpoložljivosti sheme prerazporeditve zadevne banke najverjetneje odločile za splošno shemo prevrednotenja v skladu s členom 2(25) Zakona 350/2003. |
| --- | --- |

(119)

Poudariti je treba, da je v členu 2(25) Zakona 350/2003 predvidena splošna določba za priznanje ustvarjenih dobičkov katerega koli podjetja, ki se odloči za prevrednotenje sredstev, evidentiranih v poslovnih knjigah podjetja na dan 31. decembra 2002, da jim izrazi njihovo takratno tržno vrednost, s plačilom 19-odstotnega nadomestnega davka v primeru sredstev, ki se amortizirajo, in 15-odstotnega davka v primeru sredstev, ki se ne amortizirajo, plačljivega v treh obrokih (50 % leta 2004, 25 % leta 2005 in 25 % leta 2006). Ta splošna shema je bila odprta tudi zadevnim prestrukturiranim bankam. Čeprav prerazporeditve in prevrednotenja ne pomenijo isto, Komisija meni, da bi se v primeru nerazpoložljivosti sheme prerazporeditve zadevne banke najverjetneje odločile za splošno shemo prevrednotenja v skladu s členom 2(25) Zakona 350/2003.

| (120) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je treba povrniti le razliko med davkom, ki se plača za prevrednotenje sredstev v lasti v skladu s členom 2(25) Zakona 350/2003 (19 % za sredstva, ki se amortizirajo, 15 % za sredstva, ki se ne amortizirajo, običajno pa so v lasti zadevnih prestrukturiranih bank), in dejansko plačanim davkom po členu 2(26) Zakona 350/2003. |
| --- | --- |

(120)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je treba povrniti le razliko med davkom, ki se plača za prevrednotenje sredstev v lasti v skladu s členom 2(25) Zakona 350/2003 (19 % za sredstva, ki se amortizirajo, 15 % za sredstva, ki se ne amortizirajo, običajno pa so v lasti zadevnih prestrukturiranih bank), in dejansko plačanim davkom po členu 2(26) Zakona 350/2003.

7.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (121) | Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito izvajala člen 2(26) Zakona 350/2003 ob kršenju člena 88(3) Pogodbe ES. Shema pomoči je nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(121)

Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito izvajala člen 2(26) Zakona 350/2003 ob kršenju člena 88(3) Pogodbe ES. Shema pomoči je nezdružljiva s skupnim trgom.

| (122) | Povrniti je treba le pomoč, dodeljeno s plačilom davkov, ki so nižji od tistega, kar bi upravičenec sheme plačal, če bi uporabil druge davčne sheme, ki so bile takrat na voljo. |
| --- | --- |

(122)

Povrniti je treba le pomoč, dodeljeno s plačilom davkov, ki so nižji od tistega, kar bi upravičenec sheme plačal, če bi uporabil druge davčne sheme, ki so bile takrat na voljo.

| (123) | Znesek, ki ga je treba povrniti, je zato omejen na razliko med davkom, ki bi bil plačan v skladu s členom 2(25) Zakona 350/2003, in davkom, plačanim v skladu s členom 2(26) istega zakona – |
| --- | --- |

(123)

Znesek, ki ga je treba povrniti, je zato omejen na razliko med davkom, ki bi bil plačan v skladu s členom 2(25) Zakona 350/2003, in davkom, plačanim v skladu s členom 2(26) istega zakona –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odstopajoča davčna shema, ki jo je uresničila Italija v skladu s členom 2(26) Zakona 350/2003, pomeni državno pomoč in ni združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Italija razveljavi shemo iz člena 1.

Člen 3

1.   Italija sprejme vse potrebne ukrepe, da od upravičencev izterja pomoč, ki jim je bila dodeljena s plačilom nadomestnega davka, predvidenega s členom 2(26) Zakona 350/2003 v zvezi z davčnim priznanjem kapitalskih dobičkov, ki so posledica prestrukturiranj, opravljenih v skladu z Zakonom 218/1990, in je bila upravičencem nezakonito na voljo.

2.   Znesek, ki se povrne, je omejen na razliko med davkom, ki bi bil plačan, če bi upravičenci uporabljali shemo za prevrednotenje davka v skladu s členom 2(25) Zakona 350/2003, in davkom, plačanim v skladu s členom 2(26) istega zakona.

3.   Povrnitev se izvede nemudoma in v skladu s postopki nacionalne zakonodaje, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito uresničitev te odločbe.

4.   Zneski, ki se izterjajo, vključujejo obresti celotnega obdobja od datuma, ko so bili dani na voljo upravičencu, do njihove dejanske povrnitve.

5.   Obresti se izračunajo v skladu z določbami Poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES.

Člen 4

Italija v dveh mesecih po obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o načrtovanih oziroma sprejetih ukrepih za ravnanje v skladu z njo. Te informacije predloži ob uporabi vprašalnika v Prilogi I k tej odločbi. Italija v štirih mesecih po obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih za izvršitev te odločbe.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Italijo.

V Bruslju, 11. marca 2008

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 154, 7.7.2007, str. 15.

1

(2)  Italijanski finančni zakon za leto 2004, Uradni list Italijanske republike št. 299 z dne 27.12.2003.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Glej sodbo z dne 10. januarja 2006 v zadevi C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, ZOdl. 2006, str. I-00289, točki 136 in 137.

4

Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA

(5)  Direktiva Sveta 90/434/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic (UL L 225, 20.8.1990, str. 1).

5

(6)  Sodba z dne 15. januarja 2002 v zadevi C-43/00, Andersen og Jensen ApS proti Skatteministeriet, Recueil 2002, str. I-00379, točka 34 in naslednje.

6

Andersen og Jensen ApS proti Skatteministeriet

(7)  Uradni list Italijanske republike št. 276 z dne 21.11.2000.

7

(8)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (poglavje V – Obrestna mera za vračilo nezakonite pomoči) (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

8

(9)  Plačani zneski so (a) 92 760 506 EUR v letu 2004; (b) 46 380 253 EUR, plačljivih v letu 2005, kar ustreza neto sedanji vrednosti 44 725 412 EUR v letu 2004, in (c) 46 380 253 EUR, plačljivih v letu 2006, kar ustreza neto sedanji vrednosti 43 129 616,9 EUR v letu 2004.

9

(10)  Glej opombo 1.

10

(11)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

11

(12)  Glej oddelek VI Odločbe Komisije 2006/748/ES z dne 4. julija 2006 o državni pomoči C 30/04 (ex NN 34/04) Portugalske, ki določene dejavnosti/transakcije javnih podjetij oprošča davka od dobička pravnih oseb, ki se nanaša na kapitalski dobiček (UL L 307, 7.11.2006, str. 219).

12

(13)  Glej točke od 113 do 119 sodbe Sodišča z dne 15. decembra 2005, zadeva C-148/04, Unicredito Italiano SpA proti Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, ZOdl. 2005, str. I-11137.

13

Unicredito Italiano SpA proti Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1

(14)  Glej točko 32 Odločbe (UL L 184, 13.7.2002, str. 27).

14

(15)  Glej točko 3.2.1 Odločbe (UL C 328, 1.11.1996, str. 23).

15

(16)  Risoluzione št. 82/E-67004 z dne 6. junija 2000, v davčni zbirki podatkov italijanskega ministrstva za finance: http://dt.finanze.it/doctrib/PDF/Documento.pdf?Request=0&DocumentID=14000008220000606FIN110000006700400&Info=1,0,0.

16

(17)  Med drugim glej sodbo Sodišča z dne 10. januarja 2006, zadeva C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, ZOdl. 2006, str. I-00289, točka 129.

17

Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA

(18)  UL L 256, 10.10.2000, str. 21.

18

(19)  UL L 116, 4.5.1999, str. 36.

19

(20)  Ali če je bila priznana ustvarjena vrednost, je veljal davek kot v primeru 15-odstotnega dobička, priznanega v transakcijah, ki so urejene z Zakonom 218/1990.

20

(21)  UL L 379, 28.12.2006, str. 5.

21

(22)  Sodba z dne 8. novembra 2001 v zadevi C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH proti Finanzlandesdirektion für Kärnten, Recueil 2001, str. I-8365.

22

Adria-Wien Pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH proti Finanzlandesdirektion für Kärnten

(23)  Sodba z dne 22. novembra 2001 v zadevi C-53/00, Ferring proti ACOSS, Recueil 2001, str. I-9067.

23

Ferring proti ACOSS

(24)  Sodba Sodišča prve stopnje v zadevi T-214/95, Het Vlaamse Gewest proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-717.

24

Het Vlaamse Gewest proti Komisiji

(25)  Sodba Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi 730/79, Philip Morris proti Komisiji, Recueil 1980, str. 2671, odstavek 11.

25

Philip Morris proti Komisiji

(26)  UL C 288, 9.1.1999, str. 2.

26

(27)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

27

(28)  Glej oddelek VI Odločbe Komisije 2006/748/ES z dne 4. julija 2006 o državni pomoči C 30/04 (ex NN 34/04) Portugalske, ki določene dejavnosti/transakcije javnih podjetij oprošča davka od dobička pravnih oseb, ki se nanaša na kapitalski dobiček (UL L 307, 7.11.2006, str. 219).

28

(29)  Glej točke od 113 do 119 sodbe Sodišča z dne 15. decembra 2005 v zadevi C-148/04, Unicredito Italiano SpA proti Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, ZOdl. 2005, str. I-11137.

29

Unicredito Italiano SpA proti Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1

---

PRILOGA I

Informacije o izvajanju Odločbe Komisije o državni pomoči št. C 15/07 (ex NN 20/07), ki jo izvaja Italija in v kateri so določene davčne spodbude v podporo nekaterih prestrukturiranih bank

1.   Skupno število upravičencev in skupni znesek pomoči, ki jo je treba povrniti

| 1.1 | Podrobno razložite, kako bo obračunan znesek pomoči, ki jo morajo vrniti posamezni upravičenci:






  — | glavnica |
| --- | --- | --- |

1.1

Podrobno razložite, kako bo obračunan znesek pomoči, ki jo morajo vrniti posamezni upravičenci:

—

glavnica

| — | obresti |
| --- | --- |

—

obresti

| 1.2 | Kakšen je znesek nezakonito dodeljene pomoči po tej shemi, ki jo je treba povrniti (neto ekvivalenti pomoči, cene ...): |
| --- | --- |

1.2

Kakšen je znesek nezakonito dodeljene pomoči po tej shemi, ki jo je treba povrniti (neto ekvivalenti pomoči, cene ...):

| 1.3 | Kakšno je skupno število upravičencev, od katerih je treba izterjati nezakonito dodeljene pomoči po tej shemi: |
| --- | --- |

1.3

Kakšno je skupno število upravičencev, od katerih je treba izterjati nezakonito dodeljene pomoči po tej shemi:

2.   Načrtovani in že sprejeti ukrepi za povračilo pomoči

| 2.1 | Podrobno opišite, kateri ukrepi so načrtovani in kateri so že bili sprejeti za izvedbo takojšnjega in učinkovitega povračila pomoči. Kjer je ustrezno, navedite tudi pravno podlago za sprejete/načrtovane ukrepe. |
| --- | --- |

2.1

Podrobno opišite, kateri ukrepi so načrtovani in kateri so že bili sprejeti za izvedbo takojšnjega in učinkovitega povračila pomoči. Kjer je ustrezno, navedite tudi pravno podlago za sprejete/načrtovane ukrepe.

| 2.2 | Do katerega datuma bo končano povračilo pomoči? |
| --- | --- |

2.2

Do katerega datuma bo končano povračilo pomoči?

3.   Informacije po posameznih upravičencih

V tabeli na drugi strani lista navedite podatke za vsakega upravičenca, ki mora povrniti nezakonito dodeljeno pomoč v skladu s shemo.

| Istovetnost upravičenca | Znesek nezakonito dodeljene pomoči (1)

  Valuta: ... | Povrnjeni zneski (2)

  Valuta: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Istovetnost upravičenca

Znesek nezakonito dodeljene pomoči (1)

Valuta: ...

Povrnjeni zneski (2)

Valuta: ...

---

(1)  Znesek pomoči, ki je bila dana na voljo upravičencu (v neto ekvivalentih pomoči; v cenah ...).

(2)

| (°) | Bruto povrnjeni zneski (vključno z obrestmi). |
| --- | --- |

(°)

Bruto povrnjeni zneski (vključno z obrestmi).

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 4.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 237/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 237/90

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA BiH/13/2008

z dne 29. julija 2008

o spremembah Sklepa BiH/1/2004 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini in Sklepa BiH/3/2004 o vzpostavitvi Odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

(2008/712/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Politični in varnostni odbor je 21. septembra 2004 sprejel Sklep BiH/1/2004 (1) in 29. septembra 2004 Sklep BiH/3/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Politični in varnostni odbor je 21. septembra 2004 sprejel Sklep BiH/1/2004 (1) in 29. septembra 2004 Sklep BiH/3/2004 (2).

| (2) | Potem ko so bili Honduras, Gvatemala, Salvador in Dominikanska republika povabljeni k sodelovanju v operaciji ALTHEA, je predsednik Vrhovnega sveta Konference oboroženih sil Srednje Amerike (CFAC – Conferência das Forças Armadas da América Central) v pismu z dne 2. aprila 2008 ponudil prispevek v imenu teh štirih držav. |
| --- | --- |

(2)

Potem ko so bili Honduras, Gvatemala, Salvador in Dominikanska republika povabljeni k sodelovanju v operaciji ALTHEA, je predsednik Vrhovnega sveta Konference oboroženih sil Srednje Amerike (CFAC – Conferência das Forças Armadas da América Central) v pismu z dne 2. aprila 2008 ponudil prispevek v imenu teh štirih držav.

| (3) | Na podlagi priporočil poveljnika operacije EU in Vojaškega odbora Evropske unije glede njihovega prispevka bi bilo treba prispevek Hondurasa, Gvatemale, Salvadorja in Dominikanske republike sprejeti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi priporočil poveljnika operacije EU in Vojaškega odbora Evropske unije glede njihovega prispevka bi bilo treba prispevek Hondurasa, Gvatemale, Salvadorja in Dominikanske republike sprejeti.

| (4) | Zaradi umika prispevka Kanade, Maroka, Nove Zelandije in Norveške ter pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji je treba priloge Sklepov BiH/1/2004 in BiH/3/2004 še dodatno revidirati. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi umika prispevka Kanade, Maroka, Nove Zelandije in Norveške ter pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji je treba priloge Sklepov BiH/1/2004 in BiH/3/2004 še dodatno revidirati.

| (5) | V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženem Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju odločitev in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo. Zato Danska ne sodeluje pri financiranju te operacije. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženem Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju odločitev in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo. Zato Danska ne sodeluje pri financiranju te operacije.

| (6) | Evropski svet je na zasedanju 12 in 13. decembra 2002 v Kopenhagnu sprejel izjavo, ki poudarja, da se bo ureditev „Berlin plus“ in njeno izvajanje uporabljalo le za tiste države članice EU, ki so hkrati tudi članice NATA, ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in so torej z NATOM sklenile dvostranske varnostne sporazume – |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je na zasedanju 12 in 13. decembra 2002 v Kopenhagnu sprejel izjavo, ki poudarja, da se bo ureditev „Berlin plus“ in njeno izvajanje uporabljalo le za tiste države članice EU, ki so hkrati tudi članice NATA, ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in so torej z NATOM sklenile dvostranske varnostne sporazume –

SKLENIL:

Člen 1

Priloga Sklepa BiH/1/2004 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„PRILOGA

SEZNAM TRETJIH DRŽAV IZ ČLENA 1

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Čile |
| --- | --- |

—

Čile

| — | Dominikanska republika |
| --- | --- |

—

Dominikanska republika

| — | Salvador |
| --- | --- |

—

Salvador

| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija |
| --- | --- |

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

| — | Gvatemala |
| --- | --- |

—

Gvatemala

| — | Honduras |
| --- | --- |

—

Honduras

| — | Švica |
| --- | --- |

—

Švica

| — | Turčija“. |
| --- | --- |

—

Turčija“.

Člen 2

Priloga Sklepa BiH/3/2004 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„PRILOGA

SEZNAM TRETJIH DRŽAV IZ ČLENA 3(1)

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Čile |
| --- | --- |

—

Čile

| — | Dominikanska republika |
| --- | --- |

—

Dominikanska republika

| — | Salvador |
| --- | --- |

—

Salvador

| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija |
| --- | --- |

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

| — | Gvatemala |
| --- | --- |

—

Gvatemala

| — | Honduras |
| --- | --- |

—

Honduras

| — | Švica |
| --- | --- |

—

Švica

| — | Turčija“. |
| --- | --- |

—

Turčija“.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 29. julija 2008

Za Politični in varnostni odbor

Predsednica

C. ROGER

---

(1)  UL L 324, 27.10.2004, str. 20.

1

(2)  UL L 325, 28.10.2004, str. 64.

2

---

4.9.2008

| 4.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 237/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 237/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---