# Europos Sąjungos L 237/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 237 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. rugsėjo 4d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 237

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. rugsėjo 4d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. rugpjūčio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 865/2008, kuriuo pratęsiamas galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 1420/2007 importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Kazachstano kilmės silikomanganui, taikymo laikinas sustabdymas | 1 |
| | | 2008 m. rugsėjo 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 866/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 3 |
| | * | 2008 m. rugsėjo 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 867/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklės dėl alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijų, jų darbo programų ir finansavimo | 5 |
| | * | 2008 m. rugsėjo 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 868/2008 dėl ūkio pelno ataskaitos formos, naudojamos privačių ūkių pajamoms nustatyti ir jų ekonominei veiklai analizuoti | 18 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. rugpjūčio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 865/2008, kuriuo pratęsiamas galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 1420/2007 importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Kazachstano kilmės silikomanganui, taikymo laikinas sustabdymas

1

2008 m. rugsėjo 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 866/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

3

*

2008 m. rugsėjo 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 867/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklės dėl alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijų, jų darbo programų ir finansavimo

5

*

2008 m. rugsėjo 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 868/2008 dėl ūkio pelno ataskaitos formos, naudojamos privačių ūkių pajamoms nustatyti ir jų ekonominei veiklai analizuoti

18

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/711/EB |
| | * | 2008 m. kovo 11 d. Komisijos sprendimas dėl Italijos taikytos valstybės pagalbos C 15/07 (ex NN 20/07) dėl mokestinių lengvatų, skirtų tam tikroms restruktūrizuojamoms kredito įstaigoms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 869)

   (
  1
  ) | 70 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/711/EB

*

2008 m. kovo 11 d. Komisijos sprendimas dėl Italijos taikytos valstybės pagalbos C 15/07 (ex NN 20/07) dėl mokestinių lengvatų, skirtų tam tikroms restruktūrizuojamoms kredito įstaigoms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 869)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 869)

1

70

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | | 2008/712/BUSP |
| | * | 2008 m. liepos 29 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/13/2008, iš dalies keičiantis Sprendimą BiH/1/2004 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje priėmimo ir Sprendimą BiH/3/2004 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo | 90 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

2008/712/BUSP

*

2008 m. liepos 29 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/13/2008, iš dalies keičiantis Sprendimą BiH/1/2004 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje priėmimo ir Sprendimą BiH/3/2004 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo

90

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 4.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 865/2008

2008 m. rugpjūčio 27 d.

kuriuo pratęsiamas galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 1420/2007 importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Kazachstano kilmės silikomanganui, taikymo laikinas sustabdymas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 14 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1420/2007 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Kazachstano kilmės silikomanganui (įskaitant ferosilikomanganą) (toliau – SiMn), kurio KN kodai yra 7202 30 00 ir ex 8111 00 11 (TARIC kodas 8111001110) (toliau – nagrinėjamasis produktas), nustatė galutinį antidempingo muitą. Importuojamam KLR ir Kazachstano kilmės nagrinėjamam produktui atitinkamai nustatyta 8,2 % ir 6,5 % antidempingo muito norma. |
| --- | --- |

(1)

Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1420/2007 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Kazachstano kilmės silikomanganui (įskaitant ferosilikomanganą) (toliau – SiMn), kurio KN kodai yra 7202 30 00 ir ex 8111 00 11 (TARIC kodas 8111001110) (toliau – nagrinėjamasis produktas), nustatė galutinį antidempingo muitą. Importuojamam KLR ir Kazachstano kilmės nagrinėjamam produktui atitinkamai nustatyta 8,2 % ir 6,5 % antidempingo muito norma.

| (2) | Sprendimu 2007/789/EB (3) (toliau – sprendimas) Komisija laikinai sustabdė galutinių antidempingo muitų taikymą devyniems mėnesiams, pradedant nuo 2007 m. gruodžio 6 d. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu 2007/789/EB (3) (toliau – sprendimas) Komisija laikinai sustabdė galutinių antidempingo muitų taikymą devyniems mėnesiams, pradedant nuo 2007 m. gruodžio 6 d.

B.   LAIKINO SUSTABDYMO PRATĘSIMO PAGRINDAI

| (3) | Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalyje, atsižvelgiant į Bendrijos interesus, antidempingo priemonės gali būti laikinai sustabdytos remiantis tuo, kad rinkos sąlygos laikinai pasikeitė tokiu mastu, jog tikėtina, kad dėl tokio laikino sustabdymo nebus patirta žalos, su sąlyga, kad Bendrijos pramonės atstovams buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę ir į šią jų nuomonę buvo atsižvelgta. 14 straipsnio 4 dalyje taip pat nurodyta, kad laikinas sustabdymas gali būti dar kartą pratęstas ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui, jeigu pritarusi Komisijos pasiūlymui taip nutaria Taryba. Toliau 14 straipsnio 4 dalyje nurodoma, kad atitinkamų priemonių taikymas gali būti atnaujintas bet kada, jeigu laikino sustabdymo priežastis išnyko. |
| --- | --- |

(3)

Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalyje, atsižvelgiant į Bendrijos interesus, antidempingo priemonės gali būti laikinai sustabdytos remiantis tuo, kad rinkos sąlygos laikinai pasikeitė tokiu mastu, jog tikėtina, kad dėl tokio laikino sustabdymo nebus patirta žalos, su sąlyga, kad Bendrijos pramonės atstovams buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę ir į šią jų nuomonę buvo atsižvelgta. 14 straipsnio 4 dalyje taip pat nurodyta, kad laikinas sustabdymas gali būti dar kartą pratęstas ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui, jeigu pritarusi Komisijos pasiūlymui taip nutaria Taryba. Toliau 14 straipsnio 4 dalyje nurodoma, kad atitinkamų priemonių taikymas gali būti atnaujintas bet kada, jeigu laikino sustabdymo priežastis išnyko.

| (4) | Laikinai sustabdžius galutinių antidempingo muitų taikymą, Komisija pagal sprendimo 13 konstatuojamąją dalį toliau stebėjo rinkos vystymąsi, ypač atsižvelgdama į SiMn importo srautus ir kainas. Atlikus importo tyrimą bendradarbiaujantiems Bendrijos gamintojams taip pat buvo nusiųsti klausimynai, kuriuose prašoma pateikti duomenis apie gamybą ir pardavimo Bendrijos rinkoje kiekį ir vertę bei apie 2007 m. paskutiniojo ketvirčio ir 2008 m. pirmojo ketvirčio pelningumą. |
| --- | --- |

(4)

Laikinai sustabdžius galutinių antidempingo muitų taikymą, Komisija pagal sprendimo 13 konstatuojamąją dalį toliau stebėjo rinkos vystymąsi, ypač atsižvelgdama į SiMn importo srautus ir kainas. Atlikus importo tyrimą bendradarbiaujantiems Bendrijos gamintojams taip pat buvo nusiųsti klausimynai, kuriuose prašoma pateikti duomenis apie gamybą ir pardavimo Bendrijos rinkoje kiekį ir vertę bei apie 2007 m. paskutiniojo ketvirčio ir 2008 m. pirmojo ketvirčio pelningumą.

| (5) | Remiantis gauta informacija buvo nustatyta, kad SiMn rinkos kainos Bendrijos rinkoje išliko sąlyginai didelės ir daug didesnės nei pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (2005 m. liepos 1 d.–2006 m. birželio 30 d.). Pastebėta, kad vidutinė kaina padidėjo nuo 622 EUR už MT 2006 m. trečiąjį ketvirtį iki 1 051 EUR už MT 2007 m. trečiąjį ketvirtį; 2008 m. pirmąjį ketvirtį vidutinė kaina padidėjo iki 1 189 EUR už MT. Į Bendriją importuojamo SiMn tendencijos buvo analogiškos. |
| --- | --- |

(5)

Remiantis gauta informacija buvo nustatyta, kad SiMn rinkos kainos Bendrijos rinkoje išliko sąlyginai didelės ir daug didesnės nei pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (2005 m. liepos 1 d.–2006 m. birželio 30 d.). Pastebėta, kad vidutinė kaina padidėjo nuo 622 EUR už MT 2006 m. trečiąjį ketvirtį iki 1 051 EUR už MT 2007 m. trečiąjį ketvirtį; 2008 m. pirmąjį ketvirtį vidutinė kaina padidėjo iki 1 189 EUR už MT. Į Bendriją importuojamo SiMn tendencijos buvo analogiškos.

| (6) | Kalbant apie importą, nuo sprendimo, kuriuo laikinai sustabdytas priemonių taikymas tiriamojo laikotarpio (2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d.) (toliau – sprendimo TL) iki 2007 m. kovo 1 d.–2008 m. vasario 29 d. laikotarpio (toliau – stebėjimo laikotarpis) importuojamo KLR ir Kazachstano kilmės SiMn rinkos dalis padidėjo tik 0,2 procentinio punkto iki 10 % viso suvartojimo Bendrijoje ir buvo mažesnė už atitinkamą rinkos dalį pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (10,4 %). Suvartojimas EB nekito ir išliko apie 20 % didesnis nei pradiniu tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(6)

Kalbant apie importą, nuo sprendimo, kuriuo laikinai sustabdytas priemonių taikymas tiriamojo laikotarpio (2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d.) (toliau – sprendimo TL) iki 2007 m. kovo 1 d.–2008 m. vasario 29 d. laikotarpio (toliau – stebėjimo laikotarpis) importuojamo KLR ir Kazachstano kilmės SiMn rinkos dalis padidėjo tik 0,2 procentinio punkto iki 10 % viso suvartojimo Bendrijoje ir buvo mažesnė už atitinkamą rinkos dalį pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (10,4 %). Suvartojimas EB nekito ir išliko apie 20 % didesnis nei pradiniu tiriamuoju laikotarpiu.

| (7) | Kalbant apie Bendrijos pramonę, jos padėtis lyginant su padėtimi pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (2005 m. liepos 1 d.–2006 m. birželio 30 d.) išliko geresnė. Kaip minėta sprendimo 8 konstatuojamojoje dalyje, nuo pradinio tiriamojo laikotarpio iki 2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d. laikotarpio pardavimo ir gamybos kiekiai atitinkamai padidėjo 15 % ir 19 %, o Bendrijos pramonės pelningumas 2007 m. trečiąjį ketvirtį pasiekė 42 %. Remiantis nauja gauta informacija, nuo sprendimo TL iki stebėjimo laikotarpio Bendrijos pramonės pardavimo kiekis padidėjo dar 9 %, o jos rinkos dalis padidėjo iki 25,4 %. Dėl netrikdomų aukštų SiMn kainų lygių ES rinkoje Bendrijos pramonės pelningumas išliko nepaprastai didelis ir, netgi atsižvelgiant į nedidelį sumažėjimą pirmąjį 2008 m. ketvirtį iki 36 %, jis gerokai viršijo pradiniame tyrime nustatytą 5 % pelno lygį. |
| --- | --- |

(7)

Kalbant apie Bendrijos pramonę, jos padėtis lyginant su padėtimi pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (2005 m. liepos 1 d.–2006 m. birželio 30 d.) išliko geresnė. Kaip minėta sprendimo 8 konstatuojamojoje dalyje, nuo pradinio tiriamojo laikotarpio iki 2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d. laikotarpio pardavimo ir gamybos kiekiai atitinkamai padidėjo 15 % ir 19 %, o Bendrijos pramonės pelningumas 2007 m. trečiąjį ketvirtį pasiekė 42 %. Remiantis nauja gauta informacija, nuo sprendimo TL iki stebėjimo laikotarpio Bendrijos pramonės pardavimo kiekis padidėjo dar 9 %, o jos rinkos dalis padidėjo iki 25,4 %. Dėl netrikdomų aukštų SiMn kainų lygių ES rinkoje Bendrijos pramonės pelningumas išliko nepaprastai didelis ir, netgi atsižvelgiant į nedidelį sumažėjimą pirmąjį 2008 m. ketvirtį iki 36 %, jis gerokai viršijo pradiniame tyrime nustatytą 5 % pelno lygį.

| (8) | Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1420/2007 157–163 konstatuojamosiose dalyse ir nurodyta sprendimo 9 konstatuojamojoje dalyje, buvo manoma, kad nustačius minėtas priemones, vartotojai patirs nors ir nedaug, tačiau neigiamų padarinių, nes jeigu prireiktų naujų ar alternatyvių tiekimo šaltinių, padidėtų kainos. Atsižvelgiant į laikiną rinkos sąlygų pasikeitimą ir į tai, kad Bendrija šiuo metu nepatiria žalos, tęsiant laikiną priemonių taikymo sustabdymą būtų pašalintas bet koks neigiamas poveikis vartotojams. Taigi galima daryti išvadą, kad laikino sustabdymo pratęsimas atitiktų bendrus Bendrijos interesus. |
| --- | --- |

(8)

Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1420/2007 157–163 konstatuojamosiose dalyse ir nurodyta sprendimo 9 konstatuojamojoje dalyje, buvo manoma, kad nustačius minėtas priemones, vartotojai patirs nors ir nedaug, tačiau neigiamų padarinių, nes jeigu prireiktų naujų ar alternatyvių tiekimo šaltinių, padidėtų kainos. Atsižvelgiant į laikiną rinkos sąlygų pasikeitimą ir į tai, kad Bendrija šiuo metu nepatiria žalos, tęsiant laikiną priemonių taikymo sustabdymą būtų pašalintas bet koks neigiamas poveikis vartotojams. Taigi galima daryti išvadą, kad laikino sustabdymo pratęsimas atitiktų bendrus Bendrijos interesus.

C.   KONSULTACIJOS SU BENDRIJOS PRAMONĖS ATSTOVAIS

| (9) | Laikydamasi pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalies, Komisija informavo Bendrijos pramonę apie ketinimą pratęsti minėtų antidempingo priemonių taikymo laikiną sustabdymą. Bendrijos pramonės atstovams buvo suteikta galimybė teikti pastabas, tačiau jie neprieštaravo laikinam antidempingo priemonių taikymo sustabdymui. |
| --- | --- |

(9)

Laikydamasi pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalies, Komisija informavo Bendrijos pramonę apie ketinimą pratęsti minėtų antidempingo priemonių taikymo laikiną sustabdymą. Bendrijos pramonės atstovams buvo suteikta galimybė teikti pastabas, tačiau jie neprieštaravo laikinam antidempingo priemonių taikymo sustabdymui.

D.   IŠVADA

| (10) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad rinkos padėtis yra labai panaši į tą padėtį, kuomet priemonės buvo laikinai sustabdytos. Iš tiesų, atsižvelgiant į laikinus rinkos sąlygų pokyčius, visų pirma aukštas SiMn kainas Bendrijos rinkoje, kurios gerokai viršija pradiniame tyrime nustatytas žalingas kainas, daroma išvada, kad mažai tikėtina, jog pratęsus priemonių taikymo laikiną sustabdymą atsinaujintų su importuojamu KLR ir Kazachstano kilmės nagrinėjamuoju produktu susijusi žala. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad rinkos padėtis yra labai panaši į tą padėtį, kuomet priemonės buvo laikinai sustabdytos. Iš tiesų, atsižvelgiant į laikinus rinkos sąlygų pokyčius, visų pirma aukštas SiMn kainas Bendrijos rinkoje, kurios gerokai viršija pradiniame tyrime nustatytas žalingas kainas, daroma išvada, kad mažai tikėtina, jog pratęsus priemonių taikymo laikiną sustabdymą atsinaujintų su importuojamu KLR ir Kazachstano kilmės nagrinėjamuoju produktu susijusi žala.

| (11) | Atsižvelgiant į minėtas išvadas, siūloma laikinai sustabdyti antidempingo priemonių, taikomų importuojamam silikomanganui (įskaitant ferosilikomanganą), taikymą tolesniam vienerių metų laikotarpiui pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į minėtas išvadas, siūloma laikinai sustabdyti antidempingo priemonių, taikomų importuojamam silikomanganui (įskaitant ferosilikomanganą), taikymą tolesniam vienerių metų laikotarpiui pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 4 dalį.

| (12) | Komisija toliau stebės importo vystymąsi ir nagrinėjamojo produkto kainas. Jeigu kuriuo nors metu vėl padidės iš KLR ir Kazachstano dempingo kainomis importuojamo nagrinėjamojo produkto kiekis ir dėl to Bendrijos pramonei bus daroma žala, Komisija, atsižvelgdama į esmines žalos vertinimo taisykles, imsis būtinų veiksmų atnaujinti antidempingo muito taikymą. Prireikus, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, gali būti inicijuojama tarpinė peržiūra, |
| --- | --- |

(12)

Komisija toliau stebės importo vystymąsi ir nagrinėjamojo produkto kainas. Jeigu kuriuo nors metu vėl padidės iš KLR ir Kazachstano dempingo kainomis importuojamo nagrinėjamojo produkto kiekis ir dėl to Bendrijos pramonei bus daroma žala, Komisija, atsižvelgdama į esmines žalos vertinimo taisykles, imsis būtinų veiksmų atnaujinti antidempingo muito taikymą. Prireikus, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, gali būti inicijuojama tarpinė peržiūra,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiuo reglamentu laikinas antidempingo muito, nustatyto Komisijos sprendimu 2007/789/EB, taikymo sustabdymas pratęsiamas iki 2009 m. rugsėjo 6 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugpjūčio 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 317, 2007 12 5, p. 5.

2

(3)  OL L 317, 2007 12 5, p. 79.

3

---

| 4.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 866/2008

2008 m. rugsėjo 3 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugsėjo 4 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 3 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 22,4 |
| ZZ | 22,4 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| TR | 152,4 |
| ZZ | 154,6 |
| 0709 90 70 | TR | 94,9 |
| ZZ | 94,9 |
| 0805 50 10 | AR | 69,9 |
| CL | 65,6 |
| UY | 72,2 |
| ZA | 75,3 |
| ZZ | 70,8 |
| 0806 10 10 | IL | 235,7 |
| TR | 116,4 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 150,5 |
| 0808 10 80 | BR | 89,0 |
| CL | 101,3 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 108,2 |
| US | 91,5 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 58,4 |
| TR | 142,2 |
| ZA | 82,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0809 30 | TR | 138,6 |
| US | 166,6 |
| XS | 61,2 |
| ZZ | 122,1 |
| 0809 40 05 | IL | 138,1 |
| MK | 53,9 |
| TR | 58,0 |
| XS | 53,4 |
| ZZ | 75,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

22,4

ZZ

22,4

0707 00 05

JO

156,8

TR

152,4

ZZ

154,6

0709 90 70

TR

94,9

ZZ

94,9

0805 50 10

AR

69,9

CL

65,6

UY

72,2

ZA

75,3

ZZ

70,8

0806 10 10

IL

235,7

TR

116,4

US

188,9

XS

61,0

ZZ

150,5

0808 10 80

BR

89,0

CL

101,3

CN

80,8

NZ

108,2

US

91,5

ZA

78,2

ZZ

91,5

0808 20 50

AR

123,5

CN

58,4

TR

142,2

ZA

82,5

ZZ

101,7

0809 30

TR

138,6

US

166,6

XS

61,2

ZZ

122,1

0809 40 05

IL

138,1

MK

53,9

TR

58,0

XS

53,4

ZZ

75,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 4.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 867/2008

2008 m. rugsėjo 3 d.

kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklės dėl alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijų, jų darbo programų ir finansavimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), visų pirma į jo 103 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 201 straipsnio 1 dalies c punktu, 2004 m. balandžio 29 d. Reglamentas (EB) Nr. 865/2004 dėl bendro alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių rinkos organizavimo ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 827/68 (2) panaikinamas nuo 2008 m. liepos 1 d. Atsižvelgiant į tai, kad į konkrečias Reglamento (EB) Nr. 865/2004 nuostatas daug nuorodų daroma Komisijos reglamente (EB) Nr. 2080/2005 (3), kuriuo nustatomos išsamios Reglamento (EB) Nr. 865/2004 taikymo taisyklės, taip pat siekiant aiškumo bei racionalumo Reglamentas (EB) Nr. 2080/2005 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu, kuriuo būtų nustatytas naujas teisinis pagrindas ir kuriame būtų pateikta nuoroda į teisingas pagrindines nuostatas. Į naująjį reglamentą taip pat turėtų būti įtraukti tam tikri pakeitimai, kurie yra būtini atsižvelgiant į patirtį, įgytą per dvejus darbo programų įgyvendinimo metus. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 201 straipsnio 1 dalies c punktu, 2004 m. balandžio 29 d. Reglamentas (EB) Nr. 865/2004 dėl bendro alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių rinkos organizavimo ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 827/68 (2) panaikinamas nuo 2008 m. liepos 1 d. Atsižvelgiant į tai, kad į konkrečias Reglamento (EB) Nr. 865/2004 nuostatas daug nuorodų daroma Komisijos reglamente (EB) Nr. 2080/2005 (3), kuriuo nustatomos išsamios Reglamento (EB) Nr. 865/2004 taikymo taisyklės, taip pat siekiant aiškumo bei racionalumo Reglamentas (EB) Nr. 2080/2005 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju reglamentu, kuriuo būtų nustatytas naujas teisinis pagrindas ir kuriame būtų pateikta nuoroda į teisingas pagrindines nuostatas. Į naująjį reglamentą taip pat turėtų būti įtraukti tam tikri pakeitimai, kurie yra būtini atsižvelgiant į patirtį, įgytą per dvejus darbo programų įgyvendinimo metus.

| (2) | Siekiant užtikrinti patvirtintų ūkio subjektų organizacijų veiksmingumą, patvirtinimas turėtų būti susijęs su įvairiomis ūkio subjektų kategorijomis, kurios daro svarbų poveikį alyvuogių aliejaus arba valgomųjų alyvuogių sektoriams, tuo pačiu užtikrinant, kad šios organizacijos galėtų laikytis tam tikrų minimalių reikalavimų, pakankamų svarbiems ekonominiams rezultatams pasiekti. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant užtikrinti patvirtintų ūkio subjektų organizacijų veiksmingumą, patvirtinimas turėtų būti susijęs su įvairiomis ūkio subjektų kategorijomis, kurios daro svarbų poveikį alyvuogių aliejaus arba valgomųjų alyvuogių sektoriams, tuo pačiu užtikrinant, kad šios organizacijos galėtų laikytis tam tikrų minimalių reikalavimų, pakankamų svarbiems ekonominiams rezultatams pasiekti.

| (3) | Siekiant valstybėms narėms gamintojoms sudaryti sąlygas vykdyti alyvuogininkystės sektoriaus patvirtintų ūkio subjektų organizacijų administracinį valdymą, reikia nustatyti tokių organizacijų patvirtinimo procedūras ir terminus, jų darbo programų atrinkimo kriterijus ir Bendrijos finansavimo skyrimo bei paskirstymo tvarką. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant valstybėms narėms gamintojoms sudaryti sąlygas vykdyti alyvuogininkystės sektoriaus patvirtintų ūkio subjektų organizacijų administracinį valdymą, reikia nustatyti tokių organizacijų patvirtinimo procedūras ir terminus, jų darbo programų atrinkimo kriterijus ir Bendrijos finansavimo skyrimo bei paskirstymo tvarką.

| (4) | Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 (4), kuriuo nustatomos bendrosios tiesioginės paramos schemų pagal bendrąją žemės ūkio politiką taisyklės ir nustatomos tam tikros paramos schemos ūkininkams, 110i straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad valstybės narės gali išskaityti iki 10 % šio reglamento 41 straipsnyje nustatytos alyvuogių aliejaus komponento nacionalinės viršutinės ribos, kad patvirtintų alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijų parengtoms darbo programoms dėl vienos ar kelių Reglamento (EB) Nr. 1234/2004 103 straipsnio 1 dalyje nustatytų sričių būtų teikiamas Bendrijos finansavimas. |
| --- | --- |

(4)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 (4), kuriuo nustatomos bendrosios tiesioginės paramos schemų pagal bendrąją žemės ūkio politiką taisyklės ir nustatomos tam tikros paramos schemos ūkininkams, 110i straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad valstybės narės gali išskaityti iki 10 % šio reglamento 41 straipsnyje nustatytos alyvuogių aliejaus komponento nacionalinės viršutinės ribos, kad patvirtintų alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijų parengtoms darbo programoms dėl vienos ar kelių Reglamento (EB) Nr. 1234/2004 103 straipsnio 1 dalyje nustatytų sričių būtų teikiamas Bendrijos finansavimas.

| (5) | Laikantis tiesioginės paramos finansavimo bendrųjų taisyklių ir siekiant užtikrinti, kad valstybės narės naudotų joms skirtas lėšas, reikia, kad darbo programų vykdymui skirtos metinės išlaidos neviršytų pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110i straipsnio 4 dalį valstybių narių išskaitytos metinės sumos. |
| --- | --- |

(5)

Laikantis tiesioginės paramos finansavimo bendrųjų taisyklių ir siekiant užtikrinti, kad valstybės narės naudotų joms skirtas lėšas, reikia, kad darbo programų vykdymui skirtos metinės išlaidos neviršytų pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110i straipsnio 4 dalį valstybių narių išskaitytos metinės sumos.

| (6) | Siekiant užtikrinti patvirtintų ūkio subjektų organizacijų bendrą veiklos darną, būtina nustatyti Bendrijos finansavimo reikalavimus atitinkančias ir neatitinkančias priemones. Be to, reikėtų nustatyti programų pateikimo tvarką ir atrankos kriterijus. Kadangi šiuolaikinės technologijos yra veiksmingesnės, finansavimo reikalavimus atitinkančioms priemonėms būtų tikslinga priskirti sandėliavimo arba perdirbimo patobulinimus, dėl kurių taip pat gali netiesiogiai padidėti pajėgumas. Tačiau suinteresuotosioms valstybėms narėms reikėtų leisti nustatyti papildomas finansavimo reikalavimų atitikimo sąlygas, kad priemonės būtų geriau pritaikytos valstybių narių padėčiai alyvuogininkystės sektoriuje. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant užtikrinti patvirtintų ūkio subjektų organizacijų bendrą veiklos darną, būtina nustatyti Bendrijos finansavimo reikalavimus atitinkančias ir neatitinkančias priemones. Be to, reikėtų nustatyti programų pateikimo tvarką ir atrankos kriterijus. Kadangi šiuolaikinės technologijos yra veiksmingesnės, finansavimo reikalavimus atitinkančioms priemonėms būtų tikslinga priskirti sandėliavimo arba perdirbimo patobulinimus, dėl kurių taip pat gali netiesiogiai padidėti pajėgumas. Tačiau suinteresuotosioms valstybėms narėms reikėtų leisti nustatyti papildomas finansavimo reikalavimų atitikimo sąlygas, kad priemonės būtų geriau pritaikytos valstybių narių padėčiai alyvuogininkystės sektoriuje.

| (7) | Atsižvelgiant į įgytą patirtį ir siekiant jautriose prioritetinėse srityse įgyvendinti bent kelias priemones, Bendrijos finansavimo ribas reikėtų nustatyti bent šiose srityse: alyvmedžių auginimo poveikio aplinkai ir atsekamumo gerinimas, nacionalinių administracijų kompetencijai priskirtas sertifikavimas ir alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių kokybės apsauga, užtikrinama kontroliuojant galutiniam vartotojui parduodamo alyvuogių aliejaus kokybę. Remiantis įgyta patirtimi ir siekiant atsižvelgti į alyvmedžių auginimo poveikio aplinkai gerinimo srityje įvykusius pokyčius, reikėtų pataisyti šiai sričiai nustatytą ribą. Atsižvelgiant į atitinkamas darbo programas ir siekiant palengvinti jų įgyvendinimą, tikslinga numatyti didesnę bendrųjų išlaidų procentinę dalį. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į įgytą patirtį ir siekiant jautriose prioritetinėse srityse įgyvendinti bent kelias priemones, Bendrijos finansavimo ribas reikėtų nustatyti bent šiose srityse: alyvmedžių auginimo poveikio aplinkai ir atsekamumo gerinimas, nacionalinių administracijų kompetencijai priskirtas sertifikavimas ir alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių kokybės apsauga, užtikrinama kontroliuojant galutiniam vartotojui parduodamo alyvuogių aliejaus kokybę. Remiantis įgyta patirtimi ir siekiant atsižvelgti į alyvmedžių auginimo poveikio aplinkai gerinimo srityje įvykusius pokyčius, reikėtų pataisyti šiai sričiai nustatytą ribą. Atsižvelgiant į atitinkamas darbo programas ir siekiant palengvinti jų įgyvendinimą, tikslinga numatyti didesnę bendrųjų išlaidų procentinę dalį.

| (8) | Siekiant užtikrinti, kad darbo programos būtų įgyvendintos per nustatytą laikotarpį ir remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnio 1 dalimi bei siekiant užtikrinti veiksmingą alyvuogininkystės sektoriaus patvirtintų ūkio subjektų organizacijų sistemos administracinį valdymą, reikia nustatyti paraiškų dėl patvirtinimo ir darbo programų atrankos bei patvirtinimo tvarką. Vykdydamos darbo programų atranką, valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į programų vertinimą, kurį ūkio subjektų organizacijos atlieka pagal šį reglamentą, 2002 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1334/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1638/98 taikymo taisykles dėl alyvų sektoriaus ūkio subjektų organizacijų darbo programų 2002–2003, 2003–2004 ir 2004–2005 prekybos metams (5), ir Reglamentą (EB) Nr. 2080/2005. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant užtikrinti, kad darbo programos būtų įgyvendintos per nustatytą laikotarpį ir remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnio 1 dalimi bei siekiant užtikrinti veiksmingą alyvuogininkystės sektoriaus patvirtintų ūkio subjektų organizacijų sistemos administracinį valdymą, reikia nustatyti paraiškų dėl patvirtinimo ir darbo programų atrankos bei patvirtinimo tvarką. Vykdydamos darbo programų atranką, valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į programų vertinimą, kurį ūkio subjektų organizacijos atlieka pagal šį reglamentą, 2002 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1334/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1638/98 taikymo taisykles dėl alyvų sektoriaus ūkio subjektų organizacijų darbo programų 2002–2003, 2003–2004 ir 2004–2005 prekybos metams (5), ir Reglamentą (EB) Nr. 2080/2005.

| (9) | Siekiant užtikrinti tinkamą ir visapusį patvirtintų darbo programų įgyvendinimą, būtų labai svarbu padidinti su paraiškos patvirtinimu susijusį banko užstatą ir leisti jį grąžinti tik sėkmingai įgyvendinus visą darbo programą. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant užtikrinti tinkamą ir visapusį patvirtintų darbo programų įgyvendinimą, būtų labai svarbu padidinti su paraiškos patvirtinimu susijusį banko užstatą ir leisti jį grąžinti tik sėkmingai įgyvendinus visą darbo programą.

| (10) | Siekiant užtikrinti, kad valstybėms narėms skirtas finansavimas būtų tinkamai panaudotas, reikia nustatyti ateinantiems metams patvirtintų darbo programų metinę pakeitimų procedūrą, kad būtų atsižvelgta į tinkamai pagrįstus pradinių sąlygų pakeitimus. Be to, reikia, kad valstybės narės galėtų nustatyti sąlygas, būtinas darbo programų pakeitimams atlikti ir paskirtoms lėšoms perskirstyti neviršijant metinės sumos, kurią valstybės narės gamintojos išskaitė pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110i straipsnio 4 dalį. Tais atvejais, kai ūkio subjektų organizacijos prašo pakeisti darbo programas, ir siekiant užtikrinti lankstesnį darbo programų taikymą, būtų tikslinga sutrumpinti laiką, per kurį reikia apie tai iš anksto pranešti kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant užtikrinti, kad valstybėms narėms skirtas finansavimas būtų tinkamai panaudotas, reikia nustatyti ateinantiems metams patvirtintų darbo programų metinę pakeitimų procedūrą, kad būtų atsižvelgta į tinkamai pagrįstus pradinių sąlygų pakeitimus. Be to, reikia, kad valstybės narės galėtų nustatyti sąlygas, būtinas darbo programų pakeitimams atlikti ir paskirtoms lėšoms perskirstyti neviršijant metinės sumos, kurią valstybės narės gamintojos išskaitė pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110i straipsnio 4 dalį. Tais atvejais, kai ūkio subjektų organizacijos prašo pakeisti darbo programas, ir siekiant užtikrinti lankstesnį darbo programų taikymą, būtų tikslinga sutrumpinti laiką, per kurį reikia apie tai iš anksto pranešti kompetentingoms institucijoms.

| (11) | Kad darbas būtų pradėtas laiku, ūkio subjektų organizacijoms turėtų būti sudarytos sąlygos gauti avansą, neviršijantį 90 % patvirtintai darbo programai nustatytų finansavimo reikalavimus atitinkančių metinių išlaidų, su sąlyga, kad jos sumokėjo užstatą pagal 1985 m. liepos 22 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2220/85, nustatančiame bendras išsamias taisykles dėl užstatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (6), numatytas sąlygas. Siekiant palengvinti ir paspartinti darbo programų vykdymą, būtų tikslinga numatyti labiau subalansuotą avansų sumos paskirstymą. |
| --- | --- |

(11)

Kad darbas būtų pradėtas laiku, ūkio subjektų organizacijoms turėtų būti sudarytos sąlygos gauti avansą, neviršijantį 90 % patvirtintai darbo programai nustatytų finansavimo reikalavimus atitinkančių metinių išlaidų, su sąlyga, kad jos sumokėjo užstatą pagal 1985 m. liepos 22 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2220/85, nustatančiame bendras išsamias taisykles dėl užstatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (6), numatytas sąlygas. Siekiant palengvinti ir paspartinti darbo programų vykdymą, būtų tikslinga numatyti labiau subalansuotą avansų sumos paskirstymą.

| (12) | Siekiant padidinti alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus rinkos priežiūros ir administracinio valdymo srityje įgyvendintų darbo programų bendrąjį poveikį, reikėtų numatyti, kad ūkio subjektų organizacijos ir valstybės narės savo interneto svetainėse skelbtų įgyvendintų priemonių rezultatus. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant padidinti alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus rinkos priežiūros ir administracinio valdymo srityje įgyvendintų darbo programų bendrąjį poveikį, reikėtų numatyti, kad ūkio subjektų organizacijos ir valstybės narės savo interneto svetainėse skelbtų įgyvendintų priemonių rezultatus.

| (13) | Siekiant užtikrinti gerą alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijų veiklos taisyklių administravimą, reikia, kad suinteresuotosios valstybės narės parengtų priežiūros planą ir nustatytų nuobaudų sistemą už įvykdytus pažeidimus. Taip pat reikėtų priimti nuostatas, pagal kurias ūkio subjektų organizacijos suinteresuotųjų valstybių narių nacionalinėms valdžios institucijoms turėtų pranešti savo veiklos rezultatus ir juos perduoti Komisijai. Kadangi nustatytas galutinis terminas, iki kurio ūkio subjektų organizacijos turi pateikti finansavimo prašymus, o valstybės narės atlikti būtinus patikrinimus, reikia nustatyti naują valstybių narių pranešimo pateikimo terminą. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti gerą alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijų veiklos taisyklių administravimą, reikia, kad suinteresuotosios valstybės narės parengtų priežiūros planą ir nustatytų nuobaudų sistemą už įvykdytus pažeidimus. Taip pat reikėtų priimti nuostatas, pagal kurias ūkio subjektų organizacijos suinteresuotųjų valstybių narių nacionalinėms valdžios institucijoms turėtų pranešti savo veiklos rezultatus ir juos perduoti Komisijai. Kadangi nustatytas galutinis terminas, iki kurio ūkio subjektų organizacijos turi pateikti finansavimo prašymus, o valstybės narės atlikti būtinus patikrinimus, reikia nustatyti naują valstybių narių pranešimo pateikimo terminą.

| (14) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatomos Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 ir 125 straipsnių taikymo taisyklės, susijusios su ūkio subjektų organizacijų patvirtinimu, Bendrijos finansavimo reikalavimus atitinkančiomis priemonėmis ir patvirtintų darbo programų įgyvendinimu.

2 straipsnis

Alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijų patvirtinimo tvarka

1.   Valstybės narės tvirtina ūkio subjektų organizacijas, atitinkančias Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnyje nustatytoms darbo programoms teikiamo Bendrijos finansavimo reikalavimus.

2.   Valstybės narės nustato patvirtinimo tvarką, kurioje pateikiami bent tokie reikalavimai:

| a) | gamintojų organizacijas sudaro tik jokiai kitai patvirtintai gamintojų organizacijai nepriklausantys alyvuogių augintojai; |
| --- | --- |

a)

gamintojų organizacijas sudaro tik jokiai kitai patvirtintai gamintojų organizacijai nepriklausantys alyvuogių augintojai;

| b) | gamintojų organizacijų asociacijas sudaro tik jokiai kitai patvirtintai gamintojų organizacijų asociacijai nepriklausančios patvirtintos gamintojų organizacijos; |
| --- | --- |

b)

gamintojų organizacijų asociacijas sudaro tik jokiai kitai patvirtintai gamintojų organizacijų asociacijai nepriklausančios patvirtintos gamintojų organizacijos;

| c) | kitas ūkio subjektų organizacijas sudaro tik jokiai kitai patvirtintų ūkio subjektų organizacijai nepriklausantys alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektai; |
| --- | --- |

c)

kitas ūkio subjektų organizacijas sudaro tik jokiai kitai patvirtintų ūkio subjektų organizacijai nepriklausantys alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektai;

| d) | tarpšakinėse organizacijose plačiai ir proporcingai atstovaujama visa ekonominė veikla, susijusi su alyvuogių aliejaus ir (arba) valgomųjų alyvuogių gamyba, perdirbimu bei prekyba; |
| --- | --- |

d)

tarpšakinėse organizacijose plačiai ir proporcingai atstovaujama visa ekonominė veikla, susijusi su alyvuogių aliejaus ir (arba) valgomųjų alyvuogių gamyba, perdirbimu bei prekyba;

| e) | ūkio subjektų organizacija turi sugebėti pateikti bent vienos 5 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a, b, c, d ir e punktuose nurodytos veiklos srities darbo programą; |
| --- | --- |

e)

ūkio subjektų organizacija turi sugebėti pateikti bent vienos 5 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a, b, c, d ir e punktuose nurodytos veiklos srities darbo programą;

| f) | ūkio subjektų organizacija įsipareigoja leisti atlikti joje šio reglamento 14 straipsnyje nurodytą patikrinimą. |
| --- | --- |

f)

ūkio subjektų organizacija įsipareigoja leisti atlikti joje šio reglamento 14 straipsnyje nurodytą patikrinimą.

3.   Valstybės narės, vertindamos ūkio subjektų organizacijų pateiktas paraiškas dėl patvirtinimo, ypač atsižvelgia į šiuos aspektus:

| a) | alyvuogininkystės sektoriaus ypatumus kiekvienoje valstybės narės nustatytoje regiono vietovėje (toliau – regiono vietovė); |
| --- | --- |

a)

alyvuogininkystės sektoriaus ypatumus kiekvienoje valstybės narės nustatytoje regiono vietovėje (toliau – regiono vietovė);

| b) | vartotojų interesus ir rinkos pusiausvyrą; |
| --- | --- |

b)

vartotojų interesus ir rinkos pusiausvyrą;

| c) | alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių gamybos kokybės gerinimą; |
| --- | --- |

c)

alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių gamybos kokybės gerinimą;

| d) | pateiktų darbo programų veiksmingumo vertinimą. |
| --- | --- |

d)

pateiktų darbo programų veiksmingumo vertinimą.

3 straipsnis

Alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijų patvirtinimo procedūra

1.   Iki valstybės narės nustatytos datos, bet ne vėliau kaip iki kiekvienų metų vasario 15 d. patvirtinimą siekiančios gauti alyvuogininkystės sektoriaus ūkio subjektų organizacijos pateikia paraišką, kurioje nurodoma, kad jos atitinka 2 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas.

Patvirtinimo paraiška rengiama pagal valstybės narės kompetentingos institucijos pateiktą pavyzdį, kad būtų galima patikrinti, kaip laikomasi 2 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų. Joje taip pat pateikiama informacija, pagal kurią galima identifikuoti kiekvieną ūkio subjektų organizacijos narį.

2.   Ne vėliau kaip iki kiekvienų patvirtintos darbo programos vykdymo metų balandžio 1 d. valstybė narė patvirtina ūkio subjektų organizaciją ir jai suteikiamas patvirtinimo numeris.

3.   Patvirtinimas nesuteikiamas, nedelsiant sustabdomas ar panaikinamas, jeigu ūkio subjektų organizacija neatitinka 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytų sąlygų.

4.   Tačiau iki patvirtinimo panaikinimo ūkio subjektų organizacija išsaugo su patvirtinimu susijusias teises, jei ji veikė sąžiningai 2 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų atžvilgiu.

Jei patvirtinimas panaikinamas dėl to, kad ūkio subjektų organizacija sąmoningai ar dėl didelio aplaidumo nesilaikė 2 straipsnio 2 dalyje numatytų sąlygų, sprendimas dėl panaikinimo įsigalioja nuo tos dienos, kai nebebuvo laikomasi patvirtinimui būtinų sąlygų.

5.   Patvirtinimas nesuteikiamas, nedelsiant sustabdomas ar panaikinamas, jeigu ūkio subjektų organizacija:

| a) | nuo 2002–2003 iki 2004–2005 prekybos metų buvo bausta už Tarybos reglamente Nr. 136/66/EEB (7) numatytos pagalbos schemos gamybai pažeidimą; |
| --- | --- |

a)

nuo 2002–2003 iki 2004–2005 prekybos metų buvo bausta už Tarybos reglamente Nr. 136/66/EEB (7) numatytos pagalbos schemos gamybai pažeidimą;

| b) | nuo 2002–2003 iki 2004–2005 prekybos metų buvo bausta už Tarybos reglamente (EB) Nr. 1638/98 (8) numatytos ūkio subjektų organizacijų darbo programų finansavimo sistemos pažeidimą. |
| --- | --- |

b)

nuo 2002–2003 iki 2004–2005 prekybos metų buvo bausta už Tarybos reglamente (EB) Nr. 1638/98 (8) numatytos ūkio subjektų organizacijų darbo programų finansavimo sistemos pažeidimą.

6.   Ūkio subjektų organizacijos, kurias pagal Reglamentą (EB) Nr. 1334/2002 patvirtino valstybė narė ir (arba) kurios nuo 2002–2003 iki 2004–2005 prekybos metų ūkio subjektų organizacijų darbo programoms gavo finansavimą, gali būti laikomos patvirtintomis pagal šį reglamentą, jeigu atitinka 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas sąlygas.

4 straipsnis

Bendrijos finansavimas

1.   Metinis Bendrijos finansavimas, teikiamas ūkio subjektų organizacijų darbo programoms įgyvendinti, skiriamas neviršijant pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110i straipsnio 4 dalį išskaitytos sumos.

Valstybės narės užtikrina, kad patvirtintų darbo programų vykdymo metinės išlaidos neviršytų pirmoje pastraipoje nurodytos sumos.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad Bendrijos finansavimas būtų paskirstytas proporcingai per 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį.

5 straipsnis

Bendrijos finansavimo reikalavimus atitinkančios priemonės

1.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnio 1 dalį Bendrijos finansavimo reikalavimus atitinka šios priemonės (toliau – finansavimo reikalavimus atitinančios priemonės):

| a) | alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus rinkos priežiūros ir administracinio valdymo srityje:






  i) | duomenų apie sektorių ir rinką rinkimas pagal metodikos, geografinio atstovavimo ir preciziškumo specifikacijas, kurias nustato kompetentinga nacionalinė valdžios institucija; |
| --- | --- | --- |

a)

alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus rinkos priežiūros ir administracinio valdymo srityje:

i)

duomenų apie sektorių ir rinką rinkimas pagal metodikos, geografinio atstovavimo ir preciziškumo specifikacijas, kurias nustato kompetentinga nacionalinė valdžios institucija;

| ii) | tyrimų rengimas, ypač klausimais, susijusiais su kita veikla, nurodyta atitinkamos ūkio subjektų organizacijos darbo programoje; |
| --- | --- |

ii)

tyrimų rengimas, ypač klausimais, susijusiais su kita veikla, nurodyta atitinkamos ūkio subjektų organizacijos darbo programoje;

| b) | alyvmedžių auginimo poveikio aplinkai gerinimo srityje:






  i) | labai svarbių aplinkai alyvmedžių giraičių, kurių auginimas gali būti nutrauktas, kolektyvinė priežiūros veikla, vykdoma pagal nustatytas sąlygas, remiantis kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos nustatytais objektyviais kriterijais, ypač susijusiais su reikalavimus finansavimui gauti galinčiomis atitikti regiono vietovėmis, su plotu ir su mažiausiu alyvuogių aliejaus gamintojų, kurių dalyvavimas būtinas šios veiklos veiksmingumui užtikrinti, skaičiumi; |
| --- | --- | --- |

b)

alyvmedžių auginimo poveikio aplinkai gerinimo srityje:

i)

labai svarbių aplinkai alyvmedžių giraičių, kurių auginimas gali būti nutrauktas, kolektyvinė priežiūros veikla, vykdoma pagal nustatytas sąlygas, remiantis kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos nustatytais objektyviais kriterijais, ypač susijusiais su reikalavimus finansavimui gauti galinčiomis atitikti regiono vietovėmis, su plotu ir su mažiausiu alyvuogių aliejaus gamintojų, kurių dalyvavimas būtinas šios veiklos veiksmingumui užtikrinti, skaičiumi;

| ii) | geros alyvmedžių auginimo ūkininkavimo praktikos, pagrįstos prie vietos sąlygų pritaikytais aplinkosauginiais kriterijais, plėtojimas ir skleidimas tarp alyvmedžių augintojų bei šios praktikos stebėjimas; |
| --- | --- |

ii)

geros alyvmedžių auginimo ūkininkavimo praktikos, pagrįstos prie vietos sąlygų pritaikytais aplinkosauginiais kriterijais, plėtojimas ir skleidimas tarp alyvmedžių augintojų bei šios praktikos stebėjimas;

| iii) | praktinis metodų, alternatyvių cheminiams produktams, naudojamiems kovai su alyvmedžių musėmis, demonstravimas; |
| --- | --- |

iii)

praktinis metodų, alternatyvių cheminiams produktams, naudojamiems kovai su alyvmedžių musėmis, demonstravimas;

| iv) | praktinis alyvmedžių auginimo metodų, skirtų aplinkosaugai ir kraštovaizdžio priežiūrai, demonstravimas (pvz., ekologinė, aplinkai tinkama ir integruota žemdirbystė); |
| --- | --- |

iv)

praktinis alyvmedžių auginimo metodų, skirtų aplinkosaugai ir kraštovaizdžio priežiūrai, demonstravimas (pvz., ekologinė, aplinkai tinkama ir integruota žemdirbystė);

| v) | Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 20 straipsnyje nurodytos alyvuogininkystės geografinės informacijos sistemos papildymas aplinkosaugos duomenimis; |
| --- | --- |

v)

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 20 straipsnyje nurodytos alyvuogininkystės geografinės informacijos sistemos papildymas aplinkosaugos duomenimis;

| c) | alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių gamybos kokybės gerinimo srityje:






  i) | auginimo (ypač alyvmedžių musių naikinimo), derliaus nuėmimo, pristatymo ir alyvuogių sandėliavimo prieš perdirbimą sąlygų gerinimas pagal kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos nustatytas technines specifikacijas; |
| --- | --- | --- |

c)

alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių gamybos kokybės gerinimo srityje:

i)

auginimo (ypač alyvmedžių musių naikinimo), derliaus nuėmimo, pristatymo ir alyvuogių sandėliavimo prieš perdirbimą sąlygų gerinimas pagal kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos nustatytas technines specifikacijas;

| ii) | alyvmedžių veislių gerinimas individualiuose ūkiuose, jeigu tai padeda siekti darbo programose išdėstytų tikslų; |
| --- | --- |

ii)

alyvmedžių veislių gerinimas individualiuose ūkiuose, jeigu tai padeda siekti darbo programose išdėstytų tikslų;

| iii) | alyvuogių aliejaus išspaudų ir valgomųjų alyvuogių gamybos likučių sandėliavimo ir naudojimo sąlygų gerinimas; |
| --- | --- |

iii)

alyvuogių aliejaus išspaudų ir valgomųjų alyvuogių gamybos likučių sandėliavimo ir naudojimo sąlygų gerinimas;

| iv) | alyvuogių aliejaus perdirbimo pramonei teikiama techninė pagalba, susijusi su produkcijos kokybės aspektais; |
| --- | --- |

iv)

alyvuogių aliejaus perdirbimo pramonei teikiama techninė pagalba, susijusi su produkcijos kokybės aspektais;

| v) | gryno alyvuogių aliejaus tyrimo laboratorijų steigimas ir tobulinimas; |
| --- | --- |

v)

gryno alyvuogių aliejaus tyrimo laboratorijų steigimas ir tobulinimas;

| vi) | degustatorių mokymas, kaip atlikti organoleptinius gryno alyvuogių aliejaus tyrimus; |
| --- | --- |

vi)

degustatorių mokymas, kaip atlikti organoleptinius gryno alyvuogių aliejaus tyrimus;

| d) | nacionalinių administracijų kompetencijai priskirto alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių kokybės atsekamumo, sertifikavimo ir apsaugos užtikrinimo, visų pirma atliekant galutiniam vartotojui parduodamo alyvuogių aliejaus kokybės kontrolę, srityje:






  i) | sistemų, padedančių atsekti produktus nuo alyvmedžių augintojo iki jų pakavimo ir ženklinimo pagal kompetentingų valdžios institucijų nustatytas specifikacijas, kūrimas ir administravimas; |
| --- | --- | --- |

d)

nacionalinių administracijų kompetencijai priskirto alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių kokybės atsekamumo, sertifikavimo ir apsaugos užtikrinimo, visų pirma atliekant galutiniam vartotojui parduodamo alyvuogių aliejaus kokybės kontrolę, srityje:

i)

sistemų, padedančių atsekti produktus nuo alyvmedžių augintojo iki jų pakavimo ir ženklinimo pagal kompetentingų valdžios institucijų nustatytas specifikacijas, kūrimas ir administravimas;

| ii) | kokybės sertifikavimo sistemų, grindžiamų rizikos analizės ir kritinių taškų tikrinimo sistema, atitinkančia kompetentingos valdžios institucijos nustatytus techninius kriterijus, kūrimas ir administravimas; |
| --- | --- |

ii)

kokybės sertifikavimo sistemų, grindžiamų rizikos analizės ir kritinių taškų tikrinimo sistema, atitinkančia kompetentingos valdžios institucijos nustatytus techninius kriterijus, kūrimas ir administravimas;

| iii) | į rinką pateikto alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių atitikimo normoms, patvirtinančioms prekių autentiškumą, kokybę bei prekybą jomis, stebėsenos sistemų sukūrimas ir administravimas pagal nacionalinių valdžios institucijų nustatytas technines specifikacijas; |
| --- | --- |

iii)

į rinką pateikto alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių atitikimo normoms, patvirtinančioms prekių autentiškumą, kokybę bei prekybą jomis, stebėsenos sistemų sukūrimas ir administravimas pagal nacionalinių valdžios institucijų nustatytas technines specifikacijas;

| e) | informacijos apie ūkio subjektų organizacijų įgyvendintas priemones, siekiant pagerinti alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių kokybę, skleidimo srityje:






  i) | informacijos apie ūkio subjektų organizacijų atliktus darbus a, b, c ir d punktuose nurodytose srityse skleidimas; |
| --- | --- | --- |

e)

informacijos apie ūkio subjektų organizacijų įgyvendintas priemones, siekiant pagerinti alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių kokybę, skleidimo srityje:

i)

informacijos apie ūkio subjektų organizacijų atliktus darbus a, b, c ir d punktuose nurodytose srityse skleidimas;

| ii) | interneto svetainės apie ūkio subjektų organizacijų a, b, c ir d punktuose nurodytose srityse įgyvendintas priemones sukūrimas ir priežiūra. |
| --- | --- |

ii)

interneto svetainės apie ūkio subjektų organizacijų a, b, c ir d punktuose nurodytose srityse įgyvendintas priemones sukūrimas ir priežiūra.

Dėl pirmos pastraipos c punkto ii papunktyje nurodytos priemonės valstybės narės užtikrina, kad būtų priimtos atitinkamos nuostatos dėl investicijos arba jos likutinės vertės susigrąžinimo, jeigu narys išstoja iš ūkio subjektų organizacijos.

2.   Valstybės narės gali nustatyti papildomas sąlygas ir nurodyti jose finansavimo reikalavimus atitinkančias priemones, jeigu dėl to jų pateikimas arba įgyvendinimas netampa neįmanomas.

6 straipsnis

Bendrijos finansavimo paskirstymas

Kiekvienoje valstybėje narėje 5 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytai sričiai skiriama ne mažiau kaip 25 % pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnį taikomo Bendrijos finansavimo sumos; o ne mažiau kaip 12 % šio Bendrijos finansavimo skiriama 5 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytai sričiai.

Jeigu pirmoje pastraipoje nustatytas mažiausias procentinis dydis negali būti visiškai panaudotas toje pastraipoje nurodytoms veiklos sritims, nepanaudotos lėšos negali būti skiriamos kitoms veiklos sritims ir grąžinamos į Bendrijos biudžetą.

7 straipsnis

Bendrijos finansavimo reikalavimų neatitinkanti veikla ir išlaidos

1.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnio nuostatas ši veikla neatitinka Bendrijos finansavimo reikalavimų:

| a) | veikla, kuriai teikiamas kitoks Bendrijos finansavimas, nei nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

veikla, kuriai teikiamas kitoks Bendrijos finansavimas, nei nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnyje;

| b) | veikla, kurios tikslas – tiesiogiai didinti gamybos, sandėliavimo ar perdirbimo pajėgumus; |
| --- | --- |

b)

veikla, kurios tikslas – tiesiogiai didinti gamybos, sandėliavimo ar perdirbimo pajėgumus;

| c) | su alyvuogių aliejaus ar valgomųjų alyvuogių pirkimu arba sandėliavimu susijusi veikla arba šių prekių kainai įtaką daranti veikla; |
| --- | --- |

c)

su alyvuogių aliejaus ar valgomųjų alyvuogių pirkimu arba sandėliavimu susijusi veikla arba šių prekių kainai įtaką daranti veikla;

| d) | su alyvuogių aliejaus ar valgomųjų alyvuogių pardavimo skatinimu susijusi veikla; |
| --- | --- |

d)

su alyvuogių aliejaus ar valgomųjų alyvuogių pardavimo skatinimu susijusi veikla;

| e) | su moksliniais tyrimais susijusi veikla; |
| --- | --- |

e)

su moksliniais tyrimais susijusi veikla;

| f) | veiksmai, dėl kurių gali būti iškraipyta konkurencija kitoje ūkio subjektų organizacijų vykdomoje ekonominėje veikloje. |
| --- | --- |

f)

veiksmai, dėl kurių gali būti iškraipyta konkurencija kitoje ūkio subjektų organizacijų vykdomoje ekonominėje veikloje.

2.   Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 1 dalies a punkto nuostatų, ūkio subjektų organizacijos savo ir savo narių vardu raštu įsipareigoja atsisakyti, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 2007/2004 103 straipsnį finansuojamai veiklai būtų teikiamas finansavimas pagal kitas Bendrijos ar nacionalines pagalbos schemas.

3.   Įgyvendinant 5 straipsnyje nurodytas priemones, finansavimo reikalavimų neatitinka išlaidos, patirtos dėl:

| a) | paskolų, suteiktų priemonei, kuri yra visiškai arba iš dalies įgyvendinta prieš pradedant vykdyti darbo programą, grąžinimo (visų pirma išmokant metines išmokas); |
| --- | --- |

a)

paskolų, suteiktų priemonei, kuri yra visiškai arba iš dalies įgyvendinta prieš pradedant vykdyti darbo programą, grąžinimo (visų pirma išmokant metines išmokas);

| b) | susirinkimuose ir mokymo programose dalyvaujantiems ūkio subjektams skirtų mokėjimų, išmokėtų siekiant kompensuoti prarastas pajamas; |
| --- | --- |

b)

susirinkimuose ir mokymo programose dalyvaujantiems ūkio subjektams skirtų mokėjimų, išmokėtų siekiant kompensuoti prarastas pajamas;

| c) | išlaidų, susijusių su valstybių narių ir EŽŪGF pagalbos gavėjų administracinėmis išlaidomis ir išlaidomis darbuotojams; |
| --- | --- |

c)

išlaidų, susijusių su valstybių narių ir EŽŪGF pagalbos gavėjų administracinėmis išlaidomis ir išlaidomis darbuotojams;

| d) | neapstatyto žemės sklypo pirkimo; |
| --- | --- |

d)

neapstatyto žemės sklypo pirkimo;

| e) | naudotos įrangos pirkimo; |
| --- | --- |

e)

naudotos įrangos pirkimo;

| f) | su išperkamosios nuomos sutartimis susijusių išlaidų, įskaitant mokesčius, palūkanas ir draudimo išlaidas; |
| --- | --- |

f)

su išperkamosios nuomos sutartimis susijusių išlaidų, įskaitant mokesčius, palūkanas ir draudimo išlaidas;

| g) | nuomos, kaip alternatyvos pirkimui, ir nuomojamo turto naudojimo sąnaudų. |
| --- | --- |

g)

nuomos, kaip alternatyvos pirkimui, ir nuomojamo turto naudojimo sąnaudų.

4.   Valstybės narės gali nustatyti papildomas sąlygas ir pateikti išsamesnę informaciją apie 1 ir 3 dalyse nustatytas reikalavimų neatitinkančias veiklą bei išlaidas.

8 straipsnis

Darbo programos ir patvirtinimo paraiškos

1.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnio 1 dalį atitinkančios Bendrijos finansavimo reikalavimus darbo programos įgyvendinamos per ne ilgesnį kaip trejų metų laikotarpį. Pirmasis laikotarpis prasideda 2006 m. balandžio 1 d. Kiti laikotarpiai prasideda kas trejus metus, balandžio 1 d.

2.   Kiekviena pagal šio reglamento nuostatas patvirtinta ūkio subjektų organizacija gali pateikti tik vienos darbo programos patvirtinimo paraišką iki valstybės narės nustatytos dienos, bet ne vėliau kaip iki kiekvienų metų vasario 15 d.

Patvirtinimo paraišką sudaro:

| a) | informacija apie atitinkamą ūkio subjektų organizaciją; |
| --- | --- |

a)

informacija apie atitinkamą ūkio subjektų organizaciją;

| b) | informacija, susijusi su 9 straipsnio 1 dalyje nurodytais atrankos kriterijais; |
| --- | --- |

b)

informacija, susijusi su 9 straipsnio 1 dalyje nurodytais atrankos kriterijais;

| c) | kiekvienos siūlomos priemonės apibūdinimas, pagrindimas ir įgyvendinimo grafikas; |
| --- | --- |

c)

kiekvienos siūlomos priemonės apibūdinimas, pagrindimas ir įgyvendinimo grafikas;

| d) | išlaidų planas, suskirstytas pagal priemones ir 5 straipsnyje nurodytas veiklos sritis, kuriame išsami informacija pateikiama apie 12 mėn. laikotarpį, prasidedantį nuo darbo programos patvirtinimo dienos ir kuriame bendrosios išlaidos, negalinčios viršyti 7 % visos sumos, atskiriamos nuo kitų pagrindinių sąnaudų rūšių; |
| --- | --- |

d)

išlaidų planas, suskirstytas pagal priemones ir 5 straipsnyje nurodytas veiklos sritis, kuriame išsami informacija pateikiama apie 12 mėn. laikotarpį, prasidedantį nuo darbo programos patvirtinimo dienos ir kuriame bendrosios išlaidos, negalinčios viršyti 7 % visos sumos, atskiriamos nuo kitų pagrindinių sąnaudų rūšių;

| e) | finansavimo planas, suskirstytas pagal 5 straipsnyje nurodytas veiklos sritis, kuriame išsami informacija pateikiama apie ne ilgesnį kaip 12 mėn. laikotarpį, prasidedantį nuo darbo programos patvirtinimo dienos ir kuriame visų pirma nurodoma prašoma Bendrijos finansavimo suma bei, tam tikrais atvejais, finansiniai ūkio subjektų įnašai ir nacionalinio įnašo suma; |
| --- | --- |

e)

finansavimo planas, suskirstytas pagal 5 straipsnyje nurodytas veiklos sritis, kuriame išsami informacija pateikiama apie ne ilgesnį kaip 12 mėn. laikotarpį, prasidedantį nuo darbo programos patvirtinimo dienos ir kuriame visų pirma nurodoma prašoma Bendrijos finansavimo suma bei, tam tikrais atvejais, finansiniai ūkio subjektų įnašai ir nacionalinio įnašo suma;

| f) | kiekybinių ir kokybinių veiksmingumo rodiklių, sudarančių sąlygas atlikti programos tarpinį įvertinimą jos įgyvendinimo metu ir ex post įvertinimą, atliekamus remiantis valstybių narių nustatytais bendrais principais, apibūdinimas; |
| --- | --- |

f)

kiekybinių ir kokybinių veiksmingumo rodiklių, sudarančių sąlygas atlikti programos tarpinį įvertinimą jos įgyvendinimo metu ir ex post įvertinimą, atliekamus remiantis valstybių narių nustatytais bendrais principais, apibūdinimas;

| g) | įrodymai, kad pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2220/85 pateiktas banko užstatas, ne mažesnis kaip 10 % prašomos Bendrijos finansavimo sumos; |
| --- | --- |

g)

įrodymai, kad pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2220/85 pateiktas banko užstatas, ne mažesnis kaip 10 % prašomos Bendrijos finansavimo sumos;

| h) | pateikiamas prašymas suteikti avansą pagal 11 straipsnį; |
| --- | --- |

h)

pateikiamas prašymas suteikti avansą pagal 11 straipsnį;

| i) | 7 straipsnio 2 dalyje nurodytas pareiškimas; |
| --- | --- |

i)

7 straipsnio 2 dalyje nurodytas pareiškimas;

| j) | tarpšakinių organizacijų ir gamintojų organizacijų asociacijų pateikiama informacija apie ūkio subjektų organizacijas, kurioms pavesta subrangos būdu atlikti jų programose nurodytą veiklą; |
| --- | --- |

j)

tarpšakinių organizacijų ir gamintojų organizacijų asociacijų pateikiama informacija apie ūkio subjektų organizacijas, kurioms pavesta subrangos būdu atlikti jų programose nurodytą veiklą;

| k) | gamintojų asociacijai arba tarpšakinei organizacijai priklausančių ūkio subjektų organizacijų pateiktas patvirtinimas, kad jų programose nurodyta veikla neįtraukta į jokį kitą prašymą suteikti Bendrijos finansavimą pagal šio reglamento nuostatas. |
| --- | --- |

k)

gamintojų asociacijai arba tarpšakinei organizacijai priklausančių ūkio subjektų organizacijų pateiktas patvirtinimas, kad jų programose nurodyta veikla neįtraukta į jokį kitą prašymą suteikti Bendrijos finansavimą pagal šio reglamento nuostatas.

9 straipsnis

Darbo programų atranka ir tvirtinimas

1.   Valstybės narės darbo programas atrenka remdamosi šiais kriterijais:

| a) | bendra programos kokybe ir jos derėjimu su valstybės narės atitinkamai regiono vietovei nustatytais alyvuogininkystės sektoriaus tikslais bei prioritetais; |
| --- | --- |

a)

bendra programos kokybe ir jos derėjimu su valstybės narės atitinkamai regiono vietovei nustatytais alyvuogininkystės sektoriaus tikslais bei prioritetais;

| b) | ūkio subjektų organizacijos finansiniu patikimumu ir finansinių išteklių pakankamumu siūlomų priemonių įgyvendinimui; |
| --- | --- |

b)

ūkio subjektų organizacijos finansiniu patikimumu ir finansinių išteklių pakankamumu siūlomų priemonių įgyvendinimui;

| c) | darbo programoje nurodytu regiono vietovės dydžiu; |
| --- | --- |

c)

darbo programoje nurodytu regiono vietovės dydžiu;

| d) | atitinkamos regiono vietovės ekonominės padėties įvairove, į kurią atsižvelgiama darbo programoje; |
| --- | --- |

d)

atitinkamos regiono vietovės ekonominės padėties įvairove, į kurią atsižvelgiama darbo programoje;

| e) | ūkio subjektų finansinio įnašo dydžiu ir tuo, kad priemonės apima kelias veiklos sritis; |
| --- | --- |

e)

ūkio subjektų finansinio įnašo dydžiu ir tuo, kad priemonės apima kelias veiklos sritis;

| f) | valstybių narių nustatytais kiekybiniais ir kokybiniais veiksmingumo rodikliais, sudarančiais sąlygas atlikti tarpinį programos įvertinimą jos įgyvendinimo metu ir ex post įvertinimą; |
| --- | --- |

f)

valstybių narių nustatytais kiekybiniais ir kokybiniais veiksmingumo rodikliais, sudarančiais sąlygas atlikti tarpinį programos įvertinimą jos įgyvendinimo metu ir ex post įvertinimą;

| g) | darbo programų vertinimu, kurį anksčiau pagal šį reglamentą arba reglamentus (EB) Nr. 1334/2002 arba (EB) Nr. 2080/2005 galėjo atlikti ūkio subjektų organizacija. |
| --- | --- |

g)

darbo programų vertinimu, kurį anksčiau pagal šį reglamentą arba reglamentus (EB) Nr. 1334/2002 arba (EB) Nr. 2080/2005 galėjo atlikti ūkio subjektų organizacija.

Valstybės narės atsižvelgia į paraiškų paskirstymą tarp įvairių ūkio subjektų organizacijų kiekvienoje regiono vietovėje.

2.   Valstybės atmeta darbo programas, kurios yra neišsamios arba kuriose pateikta klaidinga informacija, arba į kurias įtraukta 7 straipsnyje nurodyta finansavimo reikalavimų neatitinkanti veikla.

3.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 15 d. valstybės narės ūkio subjektų organizacijas informuoja apie patvirtintas darbo programas, o tam tikrais atvejais apie darbo programas, kurioms skiriamas atitinkamas nacionalinis finansavimas.

Galutinis darbo programos patvirtinimas gali priklausyti nuo pakeitimų, kurie valstybės narės manymu buvo būtini, įtraukimo. Šiuo atveju atitinkama ūkio subjektų organizacija savo sutikimą pareiškia per 15 dienų nuo pranešimo apie pakeitimus dienos.

4.   Jeigu siūloma darbo programa neatrenkama, valstybė narė nedelsdama grąžina 8 straipsnio 2 dalies g punkte nurodytą užstatą.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad Bendrijos finansavimo lėšos būtų paskirstytos kiekvienai ūkio subjektų organizacijų kategorijai atsižvelgiant į pagaminto alyvuogių aliejaus arba ūkio subjektų organizacijų parduodamo alyvuogių aliejaus vertę.

10 straipsnis

Darbo programų pakeitimai

1.   Ūkio subjektų organizacijos pagal valstybės narės nustatytą procedūrą gali prašyti, kad būtų atlikti jau patvirtintos darbo programos turinio ir jai skiriamo biudžeto pakeitimai, jeigu tokiu būdu neviršijama pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110i straipsnio 4 dalies nuostatas išskaityta suma.

2.   Prie darbo programos pakeitimo prašymų pridedami patvirtinamieji dokumentai, kuriuose nurodomos siūlomų pakeitimų priežastys, pobūdis ir pasekmės. Prašymus ūkio subjektų organizacijos kompetentingai valdžios institucijai pateikia ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki atitinkamos priemonės įgyvendinimo pradžios.

3.   Jeigu anksčiau skirtingus darbo planus turėjusios ūkio subjektų organizacijos susijungia, jos šiuos planus vykdo lygiagrečiai ir atskirai iki po susijungimo einančių metų sausio 1 d. Šių organizacijų darbo programos sujungiamos pagal 1 ir 2 dalių nuostatas pateikus atitinkamų darbo programų pakeitimų prašymus.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos nuostatų, valstybės narės gali, ūkio subjektų organizacijų prašymu, dėl tinkamai pagrįstų priežasčių, suteikti teisę vykdyti savo atitinkamas darbo programas jų nesujungiant.

4.   Valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, išnagrinėjusi pateiktus dokumentus, apie savo sprendimą atitinkamai ūkio subjektų organizacijai praneša ne vėliau kaip per du mėnesius nuo 2 dalyje nurodyto pakeitimų prašymo gavimo dienos. Prašymai, dėl kurių per šį laikotarpį sprendimas nepriimamas, yra laikomi priimtais.

5.   Jeigu ūkio subjektų organizacijoms suteiktas Bendrijos finansavimas yra mažesnis nei nurodyta patvirtintoje programoje, pagalbos gavėjai gali pritaikyti savo programas gautam finansavimui.

11 straipsnis

Avansas

1.   Pagal 8 straipsnio 2 dalies h punkto nuostatas prašymus pateikusioms ūkio subjektų organizacijoms pagal šio straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas skiriamas 90 % patvirtintos darbo programos reikalavimus atitinkančių metinių išlaidų neviršijantis avansas.

2.   Iki mėnesio, einančio po kiekvienų patvirtintos darbo programos vykdymo metų pradžios, pabaigos valstybė narė atitinkamai ūkio subjektų organizacijai sumoka pirmąją dalį, sudarančią pusę 1 dalyje nurodytos sumos.

Antroji dalis, sudaryta iš likusios 1 dalyje nurodytos sumos pusės, sumokama atlikus 3 dalyje nurodytą patikrinimą.

3.   Prieš mokėdamos kitą avanso dalį valstybės narės įsitikina, kad kiekviena avanso dalis tikrai buvo išleista.

Valstybė narė šį tikrinimą vykdo remdamasi 13 straipsnyje nurodyta ataskaita arba 14 straipsnyje nurodytu patikrinimu vietoje.

4.   2 dalyje nurodytas mokėjimas atliekamas tik tuo atveju, jeigu atitinkama ūkio subjektų organizacija pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2220/85 pateikia užstatą, sudarantį 110 % prašomo avanso sumos. To reglamento 20 straipsnio 2 dalyje nustatytas pagrindinis reikalavimas yra patvirtintoje darbo programoje nurodytų priemonių įgyvendinimas.

5.   Iki valstybės narės nustatytos dienos, bet ne vėliau kaip kiekvienų darbo programos vykdymo metų pabaigoje atitinkamos ūkio subjektų organizacijos gali pateikti prašymą grąžinti 4 dalyje nurodytą užstatą iki pusės tikrai patirtų išlaidų sumos. Valstybė narė nustato, kokius patvirtinamuosius dokumentus reikia pridėti prie šio prašymo, ir tikrina juos bei grąžina su atitinkamomis išlaidomis susijusius užstatus ne vėliau kaip per antrą mėnesį nuo prašymo pateikimo mėnesio.

12 straipsnis

Paraiška Bendrijos finansavimui gauti

1.   Ūkio subjektų organizacijos, siekdamos gauti Bendrijos finansavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnį, iki valstybės narės nustatytos dienos, bet ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo darbo programos įgyvendinimo kiekvienų metų pabaigos mokėjimo agentūrai pateikia paraišką finansavimui gauti.

Valstybė narė gali sumokėti ūkio subjektų organizacijoms Bendrijos finansavimo likutį už kiekvienus darbo programos įgyvendinimo metus, įsitikinusi, remdamasi 13 straipsnyje numatyta ataskaita arba 14 straipsnyje numatytais patikrinimais vietoje, kad abi 11 straipsnio 2 dalyje nurodyto avanso dalys buvo tikrai išnaudotos.

Po pirmoje pastraipoje nustatytos datos pateiktos paraiškos Bendrijos finansavimui gauti yra nenagrinėjamos, o lėšos, gautos pagal darbo programai įgyvendinti teikiamą finansavimą, yra grąžinamos 17 straipsnyje nustatyta tvarka.

2.   Paraiška Bendrijos finansavimui gauti rengiama pagal valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos pateiktą pavyzdį. Kad paraiška būtų priimta, ji turi būti pateikiama kartu su:

| a) | patvirtinamaisiais dokumentais, pagrindžiančiais:






  i) | darbo programos vykdymo laikotarpiu patirtas išlaidas (jų mokėjimą patvirtinančios sąskaitos ir banko dokumentai); |
| --- | --- | --- |

a)

patvirtinamaisiais dokumentais, pagrindžiančiais:

i)

darbo programos vykdymo laikotarpiu patirtas išlaidas (jų mokėjimą patvirtinančios sąskaitos ir banko dokumentai);

| ii) | tam tikrais atvejais ūkio subjektų organizacijų ir atitinkamos valstybės narės sumokėtus finansinius įnašus; |
| --- | --- |

ii)

tam tikrais atvejais ūkio subjektų organizacijų ir atitinkamos valstybės narės sumokėtus finansinius įnašus;

| b) | suvestinė ataskaita, kurią sudaro:






  i) | tikslus į 5 straipsnyje nurodytas veiklos sritis suskirstytų įgyvendintų programos etapų apibūdinimas; |
| --- | --- | --- |

b)

suvestinė ataskaita, kurią sudaro:

i)

tikslus į 5 straipsnyje nurodytas veiklos sritis suskirstytų įgyvendintų programos etapų apibūdinimas;

| ii) | tam tikrais atvejais, neatitikimo tarp valstybės narės patvirtintos darbo programos etapų ir realiai įgyvendintų darbo programos etapų pateisinimas bei šio neatitikimo poveikis finansams; |
| --- | --- |

ii)

tam tikrais atvejais, neatitikimo tarp valstybės narės patvirtintos darbo programos etapų ir realiai įgyvendintų darbo programos etapų pateisinimas bei šio neatitikimo poveikis finansams;

| iii) | įgyvendintos darbo programos įvertinimas, atliekamas remiantis 8 straipsnio 2 dalies f punkte nustatytais rodikliais. |
| --- | --- |

iii)

įgyvendintos darbo programos įvertinimas, atliekamas remiantis 8 straipsnio 2 dalies f punkte nustatytais rodikliais.

3.   1 ir 2 dalyse nustatytų reikalavimų neatitinkančios paraiškos finansavimui gauti nenagrinėjamos. Atitinkama ūkio subjektų organizacija per valstybės narės nustatytą laikotarpį gali pateikti naują paraišką finansavimui gauti.

4.   Paraiškos, susijusios su išlaidomis, padarytomis praėjus daugiau kaip dviem mėnesiams nuo darbo programos įgyvendinimo pabaigos, nenagrinėjamos.

5.   Ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo paraiškos finansavimui gauti ir 2 dalyje nurodytų patvirtinamųjų dokumentų pateikimo dienos bei išnagrinėjusios patvirtinamuosius dokumentus ir atlikusios 14 straipsnyje nustatytą patikrinimą valstybės narės sumoka priklausančią Bendrijos finansavimo sumą ir tam tikrais atvejais grąžina 11 straipsnio 4 dalyje nurodytą užstatą.

8 straipsnio 2 dalies g punkte nurodytas užstatas grąžinamas įgyvendinus visą darbo programą, išnagrinėjus patvirtinamuosius dokumentus ir atlikus 14 straipsnyje nurodytus patikrinimus.

13 straipsnis

Ūkio subjektų organizacijų ataskaitos

1.   Nuo 2007 m. ūkio subjektų organizacijos iki kiekvienų metų gegužės 1 d. pateikia metines ataskaitas apie praėjusiais kalendoriniais metais įgyvendintas darbo programas. Šios ataskaitos apima:

| a) | įgyvendintus arba įgyvendinamus darbo programos etapus; |
| --- | --- |

a)

įgyvendintus arba įgyvendinamus darbo programos etapus;

| b) | pagrindinius darbo programų pakeitimus; |
| --- | --- |

b)

pagrindinius darbo programų pakeitimus;

| c) | rezultatų įvertinimą, jau atliktą remiantis 8 straipsnio 2 dalies f punkte nustatytais rodikliais. |
| --- | --- |

c)

rezultatų įvertinimą, jau atliktą remiantis 8 straipsnio 2 dalies f punkte nustatytais rodikliais.

Paskutiniais darbo programos įgyvendinimo metais galutinė ataskaita pakeičia pirmoje pastraipoje nurodytas ataskaitas.

2.   Darbo programų, kurių trukmė yra mažesnė kaip vieneri metai, galutinė ataskaita pateikiama ne vėliau kaip per du mėnesius nuo programos įvykdymo pabaigos.

3.   Galutinėje ataskaitoje atliekamas darbo programos įvertinimas, kurį sudaro:

| a) | remiantis bent 9 straipsnio 1 dalies f punkte nustatytais rodikliais bei kitais kriterijais parengtas pranešimas, kuriame paaiškinama, ar buvo įgyvendinti programoje nustatyti tikslai; |
| --- | --- |

a)

remiantis bent 9 straipsnio 1 dalies f punkte nustatytais rodikliais bei kitais kriterijais parengtas pranešimas, kuriame paaiškinama, ar buvo įgyvendinti programoje nustatyti tikslai;

| b) | pranešimas, kuriame nurodomi darbo programos pakeitimai; |
| --- | --- |

b)

pranešimas, kuriame nurodomi darbo programos pakeitimai;

| c) | tam tikrais atvejais nurodomi veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti rengiant kitą darbo programą. |
| --- | --- |

c)

tam tikrais atvejais nurodomi veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti rengiant kitą darbo programą.

4.   Įgyvendinant priemones pagal 5 straipsnio 1 dalies a punktą surinkti duomenys ir atlikti tyrimai, baigus įgyvendinti atitinkamą priemonę, skelbiami ūkio subjektų organizacijos interneto svetainėje.

14 straipsnis

Patikrinimai vietoje

1.   Valstybės narės tikrina, ar laikomasi Bendrijos finansavimo reikalavimų, visų pirma susijusių su:

| a) | patvirtinimo sąlygų laikymusi; |
| --- | --- |

a)

patvirtinimo sąlygų laikymusi;

| b) | patvirtintų darbo programų, visų pirma investicinių priemonių, įgyvendinimu; |
| --- | --- |

b)

patvirtintų darbo programų, visų pirma investicinių priemonių, įgyvendinimu;

| c) | realiai patirtomis išlaidomis, lyginant su prašomos pagalbos dydžiu ir susijusių alyvuogininkystės įmonių finansiniu įnašu. |
| --- | --- |

c)

realiai patirtomis išlaidomis, lyginant su prašomos pagalbos dydžiu ir susijusių alyvuogininkystės įmonių finansiniu įnašu.

2.   Kompetentinga institucija parengia patikrinimo vietoje, kuris pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnio 3 dalies nuostatas vykdomas atrinktose patvirtintų ūkio subjektų organizacijose, planą. Kompetentinga institucija organizacijas atrenka atlikusi rizikos analizę ir atsižvelgdama į tai, kad:

| a) | gamintojų organizacijose ir jų asociacijose būtų bent kartą atliktas patikrinimas vietoje po avanso išmokėjimo ir prieš išmokant paskutinę Bendrijos finansavimo išmoką; |
| --- | --- |

a)

gamintojų organizacijose ir jų asociacijose būtų bent kartą atliktas patikrinimas vietoje po avanso išmokėjimo ir prieš išmokant paskutinę Bendrijos finansavimo išmoką;

| b) | kitos ūkio subjektų organizacijos ir tarpšakinės organizacijos būtų tikrinamos kiekvienais patvirtintos darbo programos įgyvendinimo metais, išskyrus tuos metus, kai joms išmokamas avansas; tokiu atveju patikrinimas atliekamas išmokėjus avansą. |
| --- | --- |

b)

kitos ūkio subjektų organizacijos ir tarpšakinės organizacijos būtų tikrinamos kiekvienais patvirtintos darbo programos įgyvendinimo metais, išskyrus tuos metus, kai joms išmokamas avansas; tokiu atveju patikrinimas atliekamas išmokėjus avansą.

Jeigu per patikrinimą nustatomi pažeidimai, kompetentinga institucija atlieka papildomus patikrinimus einamaisiais metais ir padidina ūkio subjektų organizacijų, kuriose kitais metais bus atliekamas patikrinimas, skaičių.

3.   Patikrinimai vietoje atliekami iš anksto apie tai nepranešus. Tačiau, siekiant, kad patikrinimas vyktų sklandžiau, ne daugiau kaip prieš 48 val. ūkio subjektų organizacijai, kurioje bus atliekamas patikrinimas, gali būti išsiųstas pranešimas.

4.   Kompetentinga institucija nutaria, kuriose ūkio subjektų organizacijose bus atliekamas patikrinimas, atsižvelgdama į toliau pateiktais kriterijais grindžiamą rizikos vertinimą:

| a) | finansavimo, skirto patvirtintai darbo programai finansuoti, dydžiu; |
| --- | --- |

a)

finansavimo, skirto patvirtintai darbo programai finansuoti, dydžiu;

| b) | pagal darbo programą finansuojamų priemonių pobūdžiu; |
| --- | --- |

b)

pagal darbo programą finansuojamų priemonių pobūdžiu;

| c) | darbo programos įgyvendinimo pažanga; |
| --- | --- |

c)

darbo programos įgyvendinimo pažanga;

| d) | ankstesnių patikrinimų vietoje metu arba per patikrinimą, atliktą patvirtinimo procedūros metu, nustatytais faktais; |
| --- | --- |

d)

ankstesnių patikrinimų vietoje metu arba per patikrinimą, atliktą patvirtinimo procedūros metu, nustatytais faktais;

| e) | kitais valstybių narių nustatytais kriterijais. |
| --- | --- |

e)

kitais valstybių narių nustatytais kriterijais.

5.   Patikrinimo vietoje trukmė priklauso nuo patvirtintos darbo programos įgyvendinimo pažangos.

15 straipsnis

Patikrinimo ataskaitos

Po kiekvieno patikrinimo vietoje parengiama išsami ataskaita apie atliktą patikrinimą, kurioje visų pirma nurodoma (pateikiama):

| a) | patikrinimo data ir trukmė; |
| --- | --- |

a)

patikrinimo data ir trukmė;

| b) | dalyvavusių asmenų sąrašas; |
| --- | --- |

b)

dalyvavusių asmenų sąrašas;

| c) | patikrintų sąskaitų sąrašas; |
| --- | --- |

c)

patikrintų sąskaitų sąrašas;

| d) | iš apskaitos dokumentų atrinktų sąskaitų nuorodos numeriai (pirkimo arba pardavimo registras ir PVM registras, į kuriuos atrinktos sąskaitos buvo įrašytos); |
| --- | --- |

d)

iš apskaitos dokumentų atrinktų sąskaitų nuorodos numeriai (pirkimo arba pardavimo registras ir PVM registras, į kuriuos atrinktos sąskaitos buvo įrašytos);

| e) | banko dokumentai, patvirtinantys atrinktų sumų mokėjimą; |
| --- | --- |

e)

banko dokumentai, patvirtinantys atrinktų sumų mokėjimą;

| f) | informacija apie jau įgyvendintas priemones, kurios buvo analizuojamos per patikrinimą vietoje. |
| --- | --- |

f)

informacija apie jau įgyvendintas priemones, kurios buvo analizuojamos per patikrinimą vietoje.

16 straipsnis

Koregavimas ir nuobaudos

1.   Jei 3 straipsnio 3 dalyje numatytas patvirtinimas panaikinamas dėl to, kad ūkio subjektų organizacija sąmoningai ar dėl didelio aplaidumo nesilaikė savo įsipareigojimų, ūkio subjektų organizacija nebegali pasinaudoti finansavimu už visą darbo programą ir kompetentingai institucijai turi sumokėti sumą, lygią sumai, už kurią finansavimas negali būti skiriamas.

2.   Jeigu tam tikra priemonė nėra įgyvendinama pagal darbo programos nuostatas, ūkio subjektų organizacijai nebeteikiamas finansavimas už šios priemonės įgyvendinimą. Šis finansavimo nutraukimas netaikomas, jeigu ūkio subjektų organizacija pateikia teisingą faktinę informaciją arba kitokiu būdu įrodo, kad ji nenusižengė.

3.   Nustačius darbo programos įgyvendinimo pažeidimus, ūkio subjektų organizacijoms taikomos šios nuobaudos:

| a) | jeigu pažeidimas padaromas dėl aplaidumo, ūkio subjektų organizacija(-ai):






  i) | nutraukiamas atitinkamos priemonės finansavimas; |
| --- | --- | --- |

a)

jeigu pažeidimas padaromas dėl aplaidumo, ūkio subjektų organizacija(-ai):

i)

nutraukiamas atitinkamos priemonės finansavimas;

| ii) | be to, kompetentingai institucijai sumoka sumą, lygią sumai, už kurią finansavimas negali būti skiriamas; |
| --- | --- |

ii)

be to, kompetentingai institucijai sumoka sumą, lygią sumai, už kurią finansavimas negali būti skiriamas;

| b) | tyčinio pažeidimo atveju, įskaitant klaidingos deklaracijos pateikimą, ūkio subjektų organizacija(-ai):






  i) | nutraukiamas visos darbo programos finansavimas; |
| --- | --- | --- |

b)

tyčinio pažeidimo atveju, įskaitant klaidingos deklaracijos pateikimą, ūkio subjektų organizacija(-ai):

i)

nutraukiamas visos darbo programos finansavimas;

| ii) | be to, kompetentingai institucijai sumoka sumą, lygią sumai, už kurią finansavimas negali būti skiriamas; |
| --- | --- |

ii)

be to, kompetentingai institucijai sumoka sumą, lygią sumai, už kurią finansavimas negali būti skiriamas;

| iii) | trejų metų laikotarpiui nuo pažeidimo nustatymo metų nutraukiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnį teikiamas Bendrijos finansavimas. |
| --- | --- |

iii)

trejų metų laikotarpiui nuo pažeidimo nustatymo metų nutraukiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103 straipsnį teikiamas Bendrijos finansavimas.

4.   Sumos, susidariusios pagal šį straipsnį taikant koregavimą arba nuobaudas, sumokamos atsakingai mokėjimo agentūrai, o ji šias sumas išskaito iš Europos žemės ūkio garantijų fondo finansuojamų išlaidų.

17 straipsnis

Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas

1.   Kompetentinga valstybės narės institucija susigrąžina nepagrįstai išmokėtas sumas, o tam tikrais atvejais ir palūkanas, apskaičiuotas pagal 2 dalies nuostatas.

2.   Palūkanos skaičiuojamos:

| a) | atsižvelgiant į laikotarpio, praėjusio nuo sumos išmokėjimo iki datos, kai pagalbos gavėjas grąžina šią sumą, trukmę; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgiant į laikotarpio, praėjusio nuo sumos išmokėjimo iki datos, kai pagalbos gavėjas grąžina šią sumą, trukmę;

| b) | remiantis Europos centrinio banko savo refinansavimo operacijoms taikoma palūkanų norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojančia nepagrįstai atlikto mokėjimo dieną, prie kurios pridedami trys procentiniai punktai. |
| --- | --- |

b)

remiantis Europos centrinio banko savo refinansavimo operacijoms taikoma palūkanų norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojančia nepagrįstai atlikto mokėjimo dieną, prie kurios pridedami trys procentiniai punktai.

3.   Jeigu vėliau išsiaiškinama, kad priemonė neatitinka finansavimo reikalavimų ir kad ji buvo įgyvendinta pagal patvirtintą darbo programą, valstybė narė gali nuspręsti padengti išmokėti atitinkamas mokėtinas sumas arba atsisakyti jau sumokėtų sumų susigrąžinimo, jeigu toks sprendimas yra leistinas panašiais atvejais, kai finansavimas teikiamas iš nacionalinio biudžeto ir jeigu ūkio subjektų organizacija dėl aplaidumo ar sąmoningai nesukėlė šios situacijos.

4.   Sumos, susigrąžintos arba sumokėtos pagal šį straipsnį, sumokamos mokėjimo agentūrai ir išskaitomos iš Europos žemės ūkio garantijų fondo finansuojamų išlaidų.

18 straipsnis

Valstybių narių pranešimai

1.   Ne vėliau kaip 2006 m. sausio 31 d. per pirmus trejus metus, kurie pradedami skaičiuoti nuo 2006 m. balandžio 1 d., ir ne vėliau kaip 2009 m. sausio 31 d. per kitus trejus metus, kurie pradedami skaičiuoti nuo 2009 m. balandžio 1 d., alyvuogių aliejų gaminančios valstybės narės Komisijai praneša apie šį reglamentą įgyvendinančias nacionalines priemones, visų pirma priemones, susijusias su:

| a) | 2 straipsnio 2 dalyje nurodyta ūkio subjektų organizacijų patvirtinimo tvarka; |
| --- | --- |

a)

2 straipsnio 2 dalyje nurodyta ūkio subjektų organizacijų patvirtinimo tvarka;

| b) | papildomomis sąlygomis, kuriose nurodomos finansavimo reikalavimus atitinkančios priemonės, priimtos pagal 5 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

b)

papildomomis sąlygomis, kuriose nurodomos finansavimo reikalavimus atitinkančios priemonės, priimtos pagal 5 straipsnio 2 dalį;

| c) | 9 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytais alyvuogininkystės sektoriaus tikslais ir prioritetais bei 9 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytais kiekybiniais ir kokybiniais rodikliais; |
| --- | --- |

c)

9 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytais alyvuogininkystės sektoriaus tikslais ir prioritetais bei 9 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytais kiekybiniais ir kokybiniais rodikliais;

| d) | 11 straipsnyje nurodyta avansų sistemos tvarka ir, tam tikrais atvejais, nacionalinio finansavimo išmokėjimo sistema; |
| --- | --- |

d)

11 straipsnyje nurodyta avansų sistemos tvarka ir, tam tikrais atvejais, nacionalinio finansavimo išmokėjimo sistema;

| e) | 14 straipsnyje nustatyto patikrinimo vykdymu ir 16 straipsnyje nustatytų koregavimo ir nuobaudų taikymu; |
| --- | --- |

e)

14 straipsnyje nustatyto patikrinimo vykdymu ir 16 straipsnyje nustatytų koregavimo ir nuobaudų taikymu;

| f) | 12 straipsnio 3 dalyje nustatytu terminu. |
| --- | --- |

f)

12 straipsnio 3 dalyje nustatytu terminu.

2.   Ne vėliau kaip iki kiekvienų patvirtintos darbo programos įgyvendinimo metų gegužės 1 d. valstybės narės Komisijai pateikia informaciją, susijusią su:

| a) | patvirtintomis ūkio subjektų organizacijomis; |
| --- | --- |

a)

patvirtintomis ūkio subjektų organizacijomis;

| b) | darbo programomis ir jų charakteristikomis, suskirstytomis pagal ūkio subjektų organizacijos rūšis, veiklos sritis ir regiono vietoves; |
| --- | --- |

b)

darbo programomis ir jų charakteristikomis, suskirstytomis pagal ūkio subjektų organizacijos rūšis, veiklos sritis ir regiono vietoves;

| c) | kiekvienai darbo programai skirtu finansavimo dydžiu; |
| --- | --- |

c)

kiekvienai darbo programai skirtu finansavimo dydžiu;

| d) | biudžetiniais metais planuojamu Bendrijos finansavimo, teikiamo darbo programos vykdymo laikotarpiu, grafiku. |
| --- | --- |

d)

biudžetiniais metais planuojamu Bendrijos finansavimo, teikiamo darbo programos vykdymo laikotarpiu, grafiku.

3.   Ne vėliau kaip iki kiekvienų patvirtintų darbo programų vykdymo metų spalio 20 d. valstybės narės Komisijai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą, kurioje pateikiama bent tokia informacija:

| a) | finansuojamų programų skaičius, pagalbos gavėjai, plotas, kurį užima alyvmedžiai, malūnai, perdirbimo įranga ir alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių kiekis; |
| --- | --- |

a)

finansuojamų programų skaičius, pagalbos gavėjai, plotas, kurį užima alyvmedžiai, malūnai, perdirbimo įranga ir alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių kiekis;

| b) | kiekvienoje veiklos srityje įgyvendintų priemonių apibūdinimas; |
| --- | --- |

b)

kiekvienoje veiklos srityje įgyvendintų priemonių apibūdinimas;

| c) | neatitikimas tarp numatytų priemonių ir faktiškai įgyvendintų priemonių bei šio neatitikimo poveikis išlaidoms; |
| --- | --- |

c)

neatitikimas tarp numatytų priemonių ir faktiškai įgyvendintų priemonių bei šio neatitikimo poveikis išlaidoms;

| d) | rezultatų apibūdinimas ir įvertinimas, visų pirma remiantis 12 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunktyje nurodytais vertinimais; |
| --- | --- |

d)

rezultatų apibūdinimas ir įvertinimas, visų pirma remiantis 12 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunktyje nurodytais vertinimais;

| e) | pagal 14 ir 15 straipsnius atliktų patikrinimų statistika ir pagal 16 straipsnio nuostatas taikyti koregavimai ir nuobaudos; |
| --- | --- |

e)

pagal 14 ir 15 straipsnius atliktų patikrinimų statistika ir pagal 16 straipsnio nuostatas taikyti koregavimai ir nuobaudos;

| f) | su programomis ir veiklos sritimis susijusios išlaidos bei Bendrijos, nacionaliniai bei ūkio subjektų finansiniai įnašai. |
| --- | --- |

f)

su programomis ir veiklos sritimis susijusios išlaidos bei Bendrijos, nacionaliniai bei ūkio subjektų finansiniai įnašai.

4.   Atsižvelgiant į informaciją, kurią Komisija pateikė valstybėms narėms, šiame straipsnyje nurodyti pranešimai pateikiami elektroniniu būdu.

5.   Baigus įgyvendinti priemones, valstybių narių kompetentingos institucijos skelbia savo interneto svetainėse informaciją apie visus duomenis, kurie buvo surinkti, ir apie tyrimus, kurie buvo atlikti įgyvendinant priemones pagal 5 straipsnio 1 dalies a punktą.

19 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Pirmaisiais programos įgyvendinimo metais valstybės narės gali Bendrijos finansavimą išmokėti avansu.

2.   Šis avansas jokiu būdu neviršija Bendrijos finansavimo sumos.

3.   Su 2 dalyje numatytu avanso mokėjimu susijusios išlaidos deklaruojamos prie išlaidų, patirtų 2006 m. spalio 16–31 d.

4.   Baigus įgyvendinti priemones, valstybių narių kompetentingos institucijos skelbia savo interneto svetainėse informaciją apie visus duomenis, kurie buvo surinkti, ir apie tyrimus, kurie buvo atlikti įgyvendinant priemones pagal Reglamento (EB) Nr. 2080/2005 5 straipsnio 1 dalies a punktą.

20 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 2080/2005 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą yra nuorodos į šį reglamentą ir skaitomos pagal priede pateiktą atitikties lentelę.

21 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2009 m. balandžio 1 d. Tačiau 19 straipsnio 4 dalis taikoma nuo jo įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 3 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 2004 4 30, p. 97; pataisyta OL L 206, 2004 6 9, p. 37.

2

(3)  OL L 333, 2005 12 20, p. 8.

3

(4)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

4

(5)  OL L 195, 2002 7 24, p. 16. Reglamentas, panaikintas Reglamentu (EB) Nr. 2080/2005.

5

(6)  OL L 205, 1985 8 3, p. 5.

6

(7)  OL 172, 1966 9 30, p. 3025/66.

7

(8)  OL L 210, 1998 7 28, p. 32.

8

---

PRIEDAS

20 straipsnio antroje pastraipoje nurodyta atitikties lentelė

| Reglamentas (EB) Nr. 2080/2005 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| 9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a–f punktai | 9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a–f punktai |
| — | 9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos g punktas |
| 9 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 9 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 9 straipsnio 2–5 dalys | 9 straipsnio 2–5 dalys |
| 10 straipsnis | 10 straipsnis |
| 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| 11 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa | 11 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa |
| 11 straipsnio 4 dalies antra pastraipa | — |
| 11 straipsnio 5 dalis | 11 straipsnio 5 dalis |
| 12 straipsnio 1–4 dalys | 12 straipsnio 1–4 dalys |
| 12 straipsnio 5 dalis | 12 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa |
| — | 12 straipsnio 5 dalies antra pastraipa |
| 13 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 13 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| — | 13 straipsnio 4 dalis |
| 14 straipsnio 1 dalis | 14 straipsnio 1 dalis |
| 14 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai žodžiai | 14 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai žodžiai |
| 14 straipsnio 2 dalies pirma ir antra įtraukos | 14 straipsnio 2 dalies a ir b punktai |
| 14 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | 14 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 14 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys | 14 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys |
| 15 straipsnis | 15 straipsnis |
| 16 straipsnis | 16 straipsnis |
| 17 straipsnis | 17 straipsnis |
| 18 straipsnio 1–4 dalys | 18 straipsnio 1–4 dalys |
| — | 18 straipsnio 5 dalis |
| 19 straipsnio 1–3 dalys | 19 straipsnio 1–3 dalys |
| — | 19 straipsnio 4 dalis |
| 20 straipsnio pirma pastraipa | 20 straipsnio pirma pastraipa |
| 20 straipsnio antra pastraipa | — |
| — | 20 straipsnio antra pastraipa |
| 21 straipsnio pirma pastraipa | 21 straipsnio pirma pastraipa |
| — | 21 straipsnio antra pastraipa |

Reglamentas (EB) Nr. 2080/2005

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnis

2 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnis

4 straipsnis

4 straipsnis

5 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis

8 straipsnis

9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a–f punktai

9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a–f punktai

—

9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos g punktas

9 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

9 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

9 straipsnio 2–5 dalys

9 straipsnio 2–5 dalys

10 straipsnis

10 straipsnis

11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

11 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

11 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

11 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

—

11 straipsnio 5 dalis

11 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 1–4 dalys

12 straipsnio 1–4 dalys

12 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa

—

12 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

13 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

13 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

—

13 straipsnio 4 dalis

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai žodžiai

14 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai žodžiai

14 straipsnio 2 dalies pirma ir antra įtraukos

14 straipsnio 2 dalies a ir b punktai

14 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

14 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

14 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys

14 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys

15 straipsnis

15 straipsnis

16 straipsnis

16 straipsnis

17 straipsnis

17 straipsnis

18 straipsnio 1–4 dalys

18 straipsnio 1–4 dalys

—

18 straipsnio 5 dalis

19 straipsnio 1–3 dalys

19 straipsnio 1–3 dalys

—

19 straipsnio 4 dalis

20 straipsnio pirma pastraipa

20 straipsnio pirma pastraipa

20 straipsnio antra pastraipa

—

—

20 straipsnio antra pastraipa

21 straipsnio pirma pastraipa

21 straipsnio pirma pastraipa

—

21 straipsnio antra pastraipa

---

| 4.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/18

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 868/2008

2008 m. rugsėjo 3 d.

dėl ūkio pelno ataskaitos formos, naudojamos privačių ūkių pajamoms nustatyti ir jų ekonominei veiklai analizuoti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1965 m. birželio 15 d. Tarybos reglamentą Nr. 79/65/EEB, sukuriantį žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklą Europos ekonominėje bendrijoje (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį, 7 straipsnio 3 dalį ir 12 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento Nr. 79/65/EEB 7 straipsnyje nurodytų apskaitos duomenų, sukauptų naudojantis ūkio ataskaita, parengta tikslioms privačių ūkių pajamoms nustatyti, tipas, apibrėžimai ir pateikimas turėtų būti identiški, nepriklausomai nuo tiriamų ūkių charakteristikų. Siekiant supaprastinimo ir kad duomenys būtų lengviau suprantami, reikėtų taip pat nustatyti, kad į tą individualią ataskaitą būtų įtraukti papildomi duomenys, būtini specifiniams žemės ūkių, atrinktų pagal minėto reglamento 11 straipsnį, ekonominės veiklos analizės poreikiams. Tokiu atveju ūkio pelno ataskaita turi būti laikoma taip pat individualia ataskaita, nurodyta 12 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento Nr. 79/65/EEB 7 straipsnyje nurodytų apskaitos duomenų, sukauptų naudojantis ūkio ataskaita, parengta tikslioms privačių ūkių pajamoms nustatyti, tipas, apibrėžimai ir pateikimas turėtų būti identiški, nepriklausomai nuo tiriamų ūkių charakteristikų. Siekiant supaprastinimo ir kad duomenys būtų lengviau suprantami, reikėtų taip pat nustatyti, kad į tą individualią ataskaitą būtų įtraukti papildomi duomenys, būtini specifiniams žemės ūkių, atrinktų pagal minėto reglamento 11 straipsnį, ekonominės veiklos analizės poreikiams. Tokiu atveju ūkio pelno ataskaita turi būti laikoma taip pat individualia ataskaita, nurodyta 12 straipsnio 1 dalyje.

| (2) | 1977 m. rugsėjo 23 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2237/77 dėl ūkio pelno ataskaitos formos, naudojamos privačių ūkių pajamoms nustatyti (2), nustatytos apskaitos duomenų rinkimo taisyklės. |
| --- | --- |

(2)

1977 m. rugsėjo 23 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2237/77 dėl ūkio pelno ataskaitos formos, naudojamos privačių ūkių pajamoms nustatyti (2), nustatytos apskaitos duomenų rinkimo taisyklės.

| (3) | Remiantis ūkio pelno ataskaita kaupiant duomenis reikia atsižvelgti į patirtį, įgytą sukūrus tinklą, bei į bendros žemės ūkio politikos raidą, o taip pat tie duomenys turi atitikti apibrėžtis, pateikiamas susijusiuose reglamentuose, ypač 1991 m. birželio 24 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2092/91 dėl ekologinės žemės ūkio produktų gamybos ir nuorodų apie tokią gamybą ant žemės ūkio ir maisto produktų (3), 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiame tam tikras paramos schemas ūkininkams (4), 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (5), 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (6) dėl zonų, kuriose gali būti skiriama struktūrinių fondų pagalba, ir 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiame bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (7). |
| --- | --- |

(3)

Remiantis ūkio pelno ataskaita kaupiant duomenis reikia atsižvelgti į patirtį, įgytą sukūrus tinklą, bei į bendros žemės ūkio politikos raidą, o taip pat tie duomenys turi atitikti apibrėžtis, pateikiamas susijusiuose reglamentuose, ypač 1991 m. birželio 24 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2092/91 dėl ekologinės žemės ūkio produktų gamybos ir nuorodų apie tokią gamybą ant žemės ūkio ir maisto produktų (3), 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiame tam tikras paramos schemas ūkininkams (4), 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (5), 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (6) dėl zonų, kuriose gali būti skiriama struktūrinių fondų pagalba, ir 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiame bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (7).

| (4) | Todėl reikėtų Reglamentą (EEB) Nr. 2237/77 priderinti, atsižvelgiant į bendrosios žemės ūkio politikos, analizei reikalingų duomenų pobūdžio ir informacijos perdavimo metodų pokyčius, įvykusius nuo to reglamento priėmimo. Siekiant aiškumo ir racionalumo, tikslinga minėtą reglamentą pakeisti. |
| --- | --- |

(4)

Todėl reikėtų Reglamentą (EEB) Nr. 2237/77 priderinti, atsižvelgiant į bendrosios žemės ūkio politikos, analizei reikalingų duomenų pobūdžio ir informacijos perdavimo metodų pokyčius, įvykusius nuo to reglamento priėmimo. Siekiant aiškumo ir racionalumo, tikslinga minėtą reglamentą pakeisti.

| (5) | Tinkamai užpildytos ūkio pelno ataskaitos turi būti pateiktos Komisijai per kiekvienos valstybės narės pagal Reglamento Nr. 79/65/EEB 6 straipsnį paskirtą ryšių palaikymo agentūrą. Tuo tikslu reikėtų nustatyti, kad ryšių palaikymo agentūra atitinkamus duomenis Komisijai galėtų teikti tiesiogiai per Komisijos įdiegtą kompiuterinę sistemą ir nustatyti, kad sistema sudarytų sąlygas reikalingus duomenis perduoti elektroniniu būdu naudojantis formomis, kurias ryšių palaikymo agentūra pateiktų naudodamasi minėta sistema. Taip pat reikia numatyti, kad Komisija, pasitelkdama Bendrijos ūkių apskaitos duomenų tinklo komitetą, informuotų valstybes nares apie bendrąsias kompiuterinės sistemos įdiegimo sąlygas. |
| --- | --- |

(5)

Tinkamai užpildytos ūkio pelno ataskaitos turi būti pateiktos Komisijai per kiekvienos valstybės narės pagal Reglamento Nr. 79/65/EEB 6 straipsnį paskirtą ryšių palaikymo agentūrą. Tuo tikslu reikėtų nustatyti, kad ryšių palaikymo agentūra atitinkamus duomenis Komisijai galėtų teikti tiesiogiai per Komisijos įdiegtą kompiuterinę sistemą ir nustatyti, kad sistema sudarytų sąlygas reikalingus duomenis perduoti elektroniniu būdu naudojantis formomis, kurias ryšių palaikymo agentūra pateiktų naudodamasi minėta sistema. Taip pat reikia numatyti, kad Komisija, pasitelkdama Bendrijos ūkių apskaitos duomenų tinklo komitetą, informuotų valstybes nares apie bendrąsias kompiuterinės sistemos įdiegimo sąlygas.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendrijos ūkių apskaitos duomenų tinklo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendrijos ūkių apskaitos duomenų tinklo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Ūkio pelno ataskaitos ir apskaitos duomenys

1.   Laikantis Reglamento Nr. 79/65/EEB II ir III antraštinių dalių privačių ūkių pajamoms nustatyti ir jų ekonominei veiklai analizuoti reikalingų apskaitos duomenų pobūdis ir forma yra nustatyti šio reglamento I priede.

2.   Su 1 dalyje nurodytais duomenimis susijusios apibrėžtys ir instrukcijos yra nustatytos II priede.

2 straipsnis

Pranešimai Komisijai

1.   1 straipsnyje nurodytas ūkio pelno ataskaitas ir duomenis Komisijai pateikia Reglamento Nr. 79/65/EEB 6 straipsnyje nurodyta ryšių palaikymo agentūra, pasitelkdama Komisijos įdiegtą ir valstybėms narėms elektroninių informacijos mainų tikslais suteiktą kompiuterinę sistemą.

2.   Apie bendrąsias 1 dalyje nurodytos kompiuterinės sistemos įdiegimo sąlygas valstybes nares informuoja Bendrijos privačių ūkių apskaitos duomenų tinklo komitetas.

Ūkio pelno ataskaitos forma ir turinys nustatomi pagal joms parengti būtiną pavyzdį ir instrukcijas. Šį pavyzdį Komisija pritaiko ir atnaujina pasitekdama kompiuterinę sistemą, informavusi pirmoje pastraipoje nurodytą komitetą.

3 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 2237/77 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.

4 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2009 ataskaitinių metų.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 3 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL 109, 1965 6 23, p. 1859/65.

1

(2)  OL L 263, 1977 10 17, p. 1.

2

(3)  OL L 198, 1991 7 22, p. 1. Reglamentas bus pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 834/2007 (OL L 189, 2007 7 20, p. 1) nuo 2009 m. sausio 1 d.

3

(4)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

4

(5)  OL L 277, 2005 10 21, p. 1.

5

(6)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

6

(7)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

7

---

I PRIEDAS

ŪKIO ATASKAITOS FORMA

Kiekvienoje šio priedo lentelių antraštėje ir stulpelyje būtina daryti nuorodą į apibrėžimus ir instrukcijas, kaip nurodyta II priede. Tų lentelių stulpeliuose pateikiami skaičiai yra duomenų informacinėje laikmenoje serijos numeriai. Šie serijos numeriai yra sistemingai nurodomi, netgi tuose langeliuose, kurie niekada nėra pildomi (pvz., K lentelė, 162 produkto „Karvės pienas“ stulpelio vieta). Nenaudojami numeriai paliekami naudoti vėliau, ir prie jų turėtų būti įrašytas nulis.

A.   BENDRA INFORMACIJA APIE VALDĄ

| Antraštės numeris ir apibūdinimas | Serijos numeris |
| --- | --- |
| 1.   Valdos numeris |
| — | Skyrius |

Antraštės numeris ir apibūdinimas

Serijos numeris

Valdos numeris

—

Skyrius

1

| — | Poskyris |
| --- | --- |

—

Poskyris

2

| — | Valdos serijos numeris |
| --- | --- |

—

Valdos serijos numeris

3

„Nenaudojama“

4–5

Informacija apie kompiuterio įrašus ir apskaitos įstaigą

| — | 10 duomenų grupių numeris |
| --- | --- |

—

10 duomenų grupių numeris

6

„Nenaudojama“

7–16

| — | Apskaitos įstaigos numeris |
| --- | --- |

—

Apskaitos įstaigos numeris

17

| 3. | Organizacinė valdos forma |
| --- | --- |

3.

Organizacinė valdos forma

18

„Nenaudojama“

19

Nacionaliniai imties ir vertės koeficientai

| — | Valstybės narės apskaičiuota nacionalinė ūkio vertė |
| --- | --- |

—

Valstybės narės apskaičiuota nacionalinė ūkio vertė

20

„Nenaudojama“

21

„Nenaudojama“

22

„Nenaudojama“

23–30

| 5. | Valdos vieta |
| --- | --- |

5.

Valdos vieta

31

Valdos kategorija

| — | Ekologinis ūkininkavimas |
| --- | --- |

—

Ekologinis ūkininkavimas

32

| — | Ūkininkavimo tipas atrankos metu |
| --- | --- |

—

Ūkininkavimo tipas atrankos metu

33

| — | Ūkininkavimo tipas pagal apskaitos duomenis |
| --- | --- |

—

Ūkininkavimo tipas pagal apskaitos duomenis

34

| — | Ekonominė dydžio kategorija atrankos metu |
| --- | --- |

—

Ekonominė dydžio kategorija atrankos metu

35

| — | Ekonominė dydžio kategorija pagal apskaitos duomenis |
| --- | --- |

—

Ekonominė dydžio kategorija pagal apskaitos duomenis

36

Apskaitos užbaigimo ir informacinės bylos sukūrimo datos

| — | Sąskaitų uždarymo data |
| --- | --- |

—

Sąskaitų uždarymo data

37

| — | Informacinės bylos sukūrimo data |
| --- | --- |

—

Informacinės bylos sukūrimo data

38

| 8. | Mažiau palanki ūkininkauti vietovė |
| --- | --- |

8.

Mažiau palanki ūkininkauti vietovė

39

Kita informacija apie valdą

| — | Drėkinamos kultivuojamos žemės ūkio naudmenos (KŽŪN) |
| --- | --- |

—

Drėkinamos kultivuojamos žemės ūkio naudmenos (KŽŪN)

40

| — | Aukštis virš jūros lygio |
| --- | --- |

—

Aukštis virš jūros lygio

41

| — | Ganymo kalnuose ar kitose neįtrauktose į KŽŪN ganyklose dienos |
| --- | --- |

—

Ganymo kalnuose ar kitose neįtrauktose į KŽŪN ganyklose dienos

42

| — | Bendras apdengtas plotas |
| --- | --- |

—

Bendras apdengtas plotas

43

| — | Struktūrinių fondų paramos kriterijus atitinkantis plotas |
| --- | --- |

—

Struktūrinių fondų paramos kriterijus atitinkantis plotas

44

| — | Plotai, kuriems taikomi aplinkosaugos apribojimai |
| --- | --- |

—

Plotai, kuriems taikomi aplinkosaugos apribojimai

45

„Nenaudojama“

46–47

B.   NAUDOJIMO TIPAS

| Antraštės numeris ir apibūdinimas | Serijos numeris |
| --- | --- |
| 10. | KŽŪN, kurias naudoja savininkas |

Antraštės numeris ir apibūdinimas

Serijos numeris

10.

KŽŪN, kurias naudoja savininkas

48

| 11. | Nuomojamos KŽŪN |
| --- | --- |

11.

Nuomojamos KŽŪN

49

| 12. | Pusininkaujamos KŽŪN |
| --- | --- |

12.

Pusininkaujamos KŽŪN

50

C.   DARBO JĖGA

| Antraštės numeris ir apibūdinimas | Atliekamos funkcijos
  (kodas) | Gimimo metai | Darbo vienetų skaičius per metus | Išdirbtas laikas
  per metus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| A.   Nuolatinė neapmokama darbo jėga |
| 13. | Turėtojas/valdytojas (kodas 1) |

Antraštės numeris ir apibūdinimas

Atliekamos funkcijos

(kodas)

Gimimo metai

Darbo vienetų skaičius per metus

Išdirbtas laikas

per metus

(1)

(2)

(3)

(4)

Nuolatinė neapmokama darbo jėga

13.

Turėtojas/valdytojas (kodas 1)

51

52

53

54

55

56

57

58

| 14. | Turėtojas/ne valdytojas (kodas 2) |
| --- | --- |

14.

Turėtojas/ne valdytojas (kodas 2)

59

60

61

62

63

64

65

66

| 15. | Valdytojas/ne turėtojas (kodas 3) |
| --- | --- |

15.

Valdytojas/ne turėtojas (kodas 3)

67

68

69

70

Asmenų skaičius

| 16. | Turėtojo (-ų) sutuoktinis (-iai) |
| --- | --- |

16.

Turėtojo (-ų) sutuoktinis (-iai)

71

—

72

73

| 17. | Kiti |
| --- | --- |

17.

Kiti

74

—

75

76

| B.18. | Nenuolatinė neapmokama darbo jėga |
| --- | --- |

B.18.

—

—

—

77

Nuolatinė apmokama darbo jėga

| 19. | Valdytojas |
| --- | --- |

19.

Valdytojas

—

78

79

80

| 20. | Kiti |
| --- | --- |

20.

Kiti

—

—

81

82

| D.21. | Nenuolatinė apmokama darbo jėga |
| --- | --- |

D.21.

—

—

—

83

D.   GYVŪNŲ SKAIČIUS IR VERTĖ

| Antraštės numeris ir apibūdinimas | Pradinė vertė | Galutinė vertė | Vidurkis |
| --- | --- | --- | --- |
| Skaičius | Vertė | Skaičius | Vertė |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 22. | Arkliai |

Antraštės numeris ir apibūdinimas

Pradinė vertė

Galutinė vertė

Vidurkis

Skaičius

Vertė

Skaičius

Vertė

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

22.

Arkliai

86

87

88

89

90

| 23. | Penimi veršeliai |
| --- | --- |

23.

Penimi veršeliai

91

92

93

94

95

| 24. | Kiti galvijai, jaunesni nei vienerių metų |
| --- | --- |

24.

Kiti galvijai, jaunesni nei vienerių metų

96

97

98

99

100

| 25. | Galvijų patinai nuo vienerių iki dvejų metų |
| --- | --- |

25.

Galvijų patinai nuo vienerių iki dvejų metų

101

102

103

104

105

| 26. | Galvijų patelės nuo vienerių iki dvejų metų |
| --- | --- |

26.

Galvijų patelės nuo vienerių iki dvejų metų

106

107

108

109

110

| 27. | Dvejų metų ir vyresni galvijų patinai |
| --- | --- |

27.

Dvejų metų ir vyresni galvijų patinai

111

112

113

114

115

| 28. | Veislinės telyčios |
| --- | --- |

28.

Veislinės telyčios

116

117

118

119

120

| 29. | Penimos telyčios |
| --- | --- |

29.

Penimos telyčios

121

122

123

124

125

| 30. | Melžiamos karvės |
| --- | --- |

30.

Melžiamos karvės

126

127

128

129

130

| 31. | Išbrokuotos melžiamos karvės |
| --- | --- |

31.

Išbrokuotos melžiamos karvės

131

132

133

134

135

| 32. | Kitos karvės |
| --- | --- |

32.

Kitos karvės

136

137

138

139

140

| 33. | Bičių aviliai |
| --- | --- |

33.

Bičių aviliai

141

142

143

144

145

| 34. | Triušiai, veislinės patelės |
| --- | --- |

34.

Triušiai, veislinės patelės

146

147

148

149

150

| 35. | „Nenaudojama“ |
| --- | --- |

35.

„Nenaudojama“

151

152

153

154

155

| 36. | „Nenaudojama“ |
| --- | --- |

36.

„Nenaudojama“

156

157

158

159

160

| 37. | „Nenaudojama“ |
| --- | --- |

37.

„Nenaudojama“

161

162

163

164

165

| 38. | Ožkos, veislinės patelės |
| --- | --- |

38.

Ožkos, veislinės patelės

166

167

168

169

170

| 39. | Kitos ožkos |
| --- | --- |

39.

Kitos ožkos

171

172

173

174

175

| 40. | Avelės |
| --- | --- |

40.

Avelės

176

177

178

179

180

| 41. | Kitos avys |
| --- | --- |

41.

Kitos avys

181

182

183

184

185

| 42. | „Nenaudojama“ |
| --- | --- |

42.

„Nenaudojama“

186

187

188

189

190

| 43. | Paršeliai |
| --- | --- |

43.

Paršeliai

191

192

193

194

195

| 44. | Veislinės paršavedės |
| --- | --- |

44.

Veislinės paršavedės

196

197

198

199

200

| 45. | Penimos kiaulės |
| --- | --- |

45.

Penimos kiaulės

201

202

203

204

205

| 46. | Kitos kiaulės |
| --- | --- |

46.

Kitos kiaulės

206

207

208

209

210

| 47. | Maistiniai viščiukai |
| --- | --- |

47.

Maistiniai viščiukai

211

212

213

214

215

| 48. | Vištos dedeklės |
| --- | --- |

48.

Vištos dedeklės

216

217

218

219

220

| 49. | Kiti naminiai paukščiai |
| --- | --- |

49.

Kiti naminiai paukščiai

221

222

223

224

225

| 50. | Kiti gyvūnai |
| --- | --- |

50.

Kiti gyvūnai

—

227

—

229

—

E.   GYVŪNŲ PIRKIMAI IR PARDAVIMAI

| Antraštės numeris ir apibūdinimas | Gyvūnų pirkimai | Gyvūnų pardavimai | Suvartojimas ūkyje ir pelnas natūra |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 51. | Arkliai |

Antraštės numeris ir apibūdinimas

Gyvūnų pirkimai

Gyvūnų pardavimai

Suvartojimas ūkyje ir pelnas natūra

(1)

(2)

(3)

51.

Arkliai

231

232

233

| 52. | Galvijai |
| --- | --- |

52.

Galvijai

234

235

236

| 53. | „Nenaudojama“ |
| --- | --- |

53.

„Nenaudojama“

237

238

239

| 54. | Avys |
| --- | --- |

54.

Avys

240

241

242

| 55. | Ožkos |
| --- | --- |

55.

Ožkos

243

244

245

| 56. | Kiaulės |
| --- | --- |

56.

Kiaulės

246

247

248

| 57. | Paukščiai |
| --- | --- |

57.

Paukščiai

249

250

251

| 58. | Kiti gyvūnai |
| --- | --- |

58.

Kiti gyvūnai

252

253

254

F.   IŠLAIDOS

| Antraštės numeris ir apibūdinimas | Serijos numeris |
| --- | --- |
| Darbo ir mašinų išlaidos |
| 59. | Algos ir socialinė apsauga |

Antraštės numeris ir apibūdinimas

Serijos numeris

Darbo ir mašinų išlaidos

59.

Algos ir socialinė apsauga

259

| 60. | Darbas pagal sutartį ir technikos nuoma |
| --- | --- |

60.

Darbas pagal sutartį ir technikos nuoma

260

| 61. | Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas |
| --- | --- |

61.

Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas

261

| 62. | Variklių kuras ir tepalai |
| --- | --- |

62.

Variklių kuras ir tepalai

262

| 63. | Automobilių išlaidos |
| --- | --- |

63.

Automobilių išlaidos

263

Specialiosios gyvulininkystės išlaidos

Pirkti pašarai:

| 64. | Koncentruoti pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms) |
| --- | --- |

64.

Koncentruoti pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms)

264

| 65. | Stambieji pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms) |
| --- | --- |

65.

Stambieji pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms)

265

| 66. | Pašarai kiaulėms |
| --- | --- |

66.

Pašarai kiaulėms

266

| 67. | Pašarai paukščiams ir kitiems smulkiems gyvūnams |
| --- | --- |

67.

Pašarai paukščiams ir kitiems smulkiems gyvūnams

267

Ūkyje pagaminti pašarai, kuriais ūkyje šeriami:

| 68. | Ganomi gyvuliai (arkliai, galvijai, avys, ožkos) |
| --- | --- |

68.

Ganomi gyvuliai (arkliai, galvijai, avys, ožkos)

268

| 69. | Kiaulės |
| --- | --- |

69.

Kiaulės

269

| 70. | Paukščiai ir kiti smulkūs gyvūnai |
| --- | --- |

70.

Paukščiai ir kiti smulkūs gyvūnai

270

| 71. | Kitos specialiosios gyvulininkystės išlaidos |
| --- | --- |

71.

Kitos specialiosios gyvulininkystės išlaidos

271

Specialiosios augalininkystės išlaidos

| 72. | Pirktos sėklos ir sodinukai |
| --- | --- |

72.

Pirktos sėklos ir sodinukai

272

| 73. | Ūkyje išaugintos ir panaudotos sėklos bei sodinukai |
| --- | --- |

73.

Ūkyje išaugintos ir panaudotos sėklos bei sodinukai

273

| 74. | Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos |
| --- | --- |

74.

Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos

274

| 75. | Augalų apsaugos priemonės |
| --- | --- |

75.

Augalų apsaugos priemonės

275

| 76. | Kitos specialiosios augalininkystės išlaidos |
| --- | --- |

76.

Kitos specialiosios augalininkystės išlaidos

276

| 77. | Specialiosios miškininkystės išlaidos |
| --- | --- |

77.

Specialiosios miškininkystės išlaidos

277

Pridėtinės ūkininkavimo išlaidos

| 78. | Einamoji žemės gerinimo priemonių ir pastatų priežiūra |
| --- | --- |

78.

Einamoji žemės gerinimo priemonių ir pastatų priežiūra

278

| 79. | Elektra |
| --- | --- |

79.

Elektra

279

| 80. | Šildymo kuras |
| --- | --- |

80.

Šildymo kuras

280

| 81. | Vanduo |
| --- | --- |

81.

Vanduo

281

| 82. | Draudimas |
| --- | --- |

82.

Draudimas

282

| 83. | Mokesčiai ir kitos rinkliavos |
| --- | --- |

83.

Mokesčiai ir kitos rinkliavos

283

| 84. | Kitos pridėtinės ūkininkavimo išlaidos |
| --- | --- |

84.

Kitos pridėtinės ūkininkavimo išlaidos

284

Žemės mokesčiai

| 85. | Sumokėta nuoma |
| --- | --- |

85.

Sumokėta nuoma

285

| 86. | Iš jų: nuomos mokestis už žemę |
| --- | --- |

86.

Iš jų: nuomos mokestis už žemę

286

| 87. | Ūkio pastatų draudimas |
| --- | --- |

87.

Ūkio pastatų draudimas

287

| 88. | Žemės ir pastatų mokesčiai |
| --- | --- |

88.

Žemės ir pastatų mokesčiai

288

Sumokėtos palūkanos

| 89. | Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai, iš viso: |
| --- | --- |

89.

Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai, iš viso:

289

| 90. | Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už žemės ir pastatų paskolas |
| --- | --- |

90.

Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už žemės ir pastatų paskolas

290

| 91. | Iš jų: už žemės pirkimą |
| --- | --- |

91.

Iš jų: už žemės pirkimą

291

| 92. | Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už apyvartinį kapitalą ir kreditoriams |
| --- | --- |

92.

Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už apyvartinį kapitalą ir kreditoriams

292

| 93. | Iš viso išlaidų |
| --- | --- |

93.

Iš viso išlaidų

293

G.   ŽEMĖ IR PASTATAI, NEGYVASIS INVENTORIUS IR APYVARTINIS KAPITALAS

| Antraštės numeris ir apibūdinimas | „Nenaudojama“ | Pradinė vertė | Investicijos | Pardavimai | Nuvertėjimas | Galutinė vertė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prieš atskaitant subsidijas | Subsidijos |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 94. | Žemės ūkio paskirties žemė, pastatai ir teisės, iš kurių: |

Antraštės numeris ir apibūdinimas

„Nenaudojama“

Pradinė vertė

Investicijos

Pardavimai

Nuvertėjimas

Galutinė vertė

Prieš atskaitant subsidijas

Subsidijos

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

94.

294

295

296

297

298

299

300

301

| 95. | Žemės ūkio paskirties žemė |
| --- | --- |

95.

Žemės ūkio paskirties žemė

302

303

304

305

306

307

308

309

| 96. | Daugiamečiai augalai |
| --- | --- |

96.

Daugiamečiai augalai

310

311

312

313

314

315

316

317

| 97. | Žemės gerinimo priemonės |
| --- | --- |

97.

Žemės gerinimo priemonės

318

319

320

321

322

323

324

325

| 98. | Ūkio pastatai |
| --- | --- |

98.

Ūkio pastatai

326

327

328

329

330

331

332

333

| 99. | Įsigijimo išlaidos, kvotos ir kitos teisės |
| --- | --- |

99.

Įsigijimo išlaidos, kvotos ir kitos teisės

334

335

336

337

338

339

340

341

| 100. | Miško žemė, įskaitant stačią mišką |
| --- | --- |

100.

342

343

344

345

346

347

348

349

| 101. | Mašinos ir įrengimai |
| --- | --- |

101.

350

351

352

353

354

355

356

357

| 102. | Apyvartinis kapitalas |
| --- | --- |

102.

358

359

360

361

362

363

364

365

| 103. | Iš viso |
| --- | --- |

103.

366

367

368

369

370

371

372

373

H.   SKOLOS

| Antraštės numeris ir apibūdinimas | Pradinė vertė | Galutinė vertė |
| --- | --- | --- |
| Iš viso | Iš kurių: | Iš viso | Iš kurių: |
| Žemė ir pastatai | Kitas turtas | Žemė ir pastatai | Kitas turtas |
| Iš viso | Iš kurių žemė | Iš viso | Iš kurių žemė |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |
| 104. | Ilgalaikės ir vidutinės trukmės laikotarpio paskolos |

Antraštės numeris ir apibūdinimas

Pradinė vertė

Galutinė vertė

Iš viso

Iš kurių:

Iš viso

Iš kurių:

Žemė ir pastatai

Kitas turtas

Žemė ir pastatai

Kitas turtas

Iš viso

Iš kurių žemė

Iš viso

Iš kurių žemė

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

104.

Ilgalaikės ir vidutinės trukmės laikotarpio paskolos

374

375

376

377

378

379

380

381

| 105. | Trumpalaikės paskolos ir kreditoriai |
| --- | --- |

105.

Trumpalaikės paskolos ir kreditoriai

382

383

384

385

386

387

388

389

| 106. | Iš viso |
| --- | --- |

106.

Iš viso

390

391

392

393

394

395

396

397

I.   PRIDĖTINĖS VERTĖS MOKESTIS (PVM)

| Antraštės numeris ir apibūdinimas | Serijos numeris |
| --- | --- |
| 107. | PVM sistema | 400 |
| PVM sistemos suskirstymas (Ispanija, Prancūzija ir Italija) | 401 |
| 108–111 antraštės pildomos tik tada, kai taikoma žemės ūkio arba panaši sistema | |
| 108. | Pardavimų PVM | 402 |
| 109. | Pirkimų PVM | 403 |
| 110. | Investicijų PVM | 404 |
| 111. | Mokesčių inspekcijos kompensuojamas PVM | 405 |

Antraštės numeris ir apibūdinimas

Serijos numeris

107.

PVM sistema

400

PVM sistemos suskirstymas (Ispanija, Prancūzija ir Italija)

401

108–111 antraštės pildomos tik tada, kai taikoma žemės ūkio arba panaši sistema

108.

Pardavimų PVM

402

109.

Pirkimų PVM

403

110.

Investicijų PVM

404

111.

Mokesčių inspekcijos kompensuojamas PVM

405

J.   DOTACIJOS IR SUBSIDIJOS

Reikia pateikti išsamią informaciją

| Antraštės numeris | Apibūdinimas | Kodas (1) | Suma |
| --- | --- | --- | --- |
| 112 | Dotacijos ir subsidijos, išskyrus gautas išlaidoms padengti ir gyvūnams pirkti | — | 408 |
| 113 | Iš jų: | 409 | iki ... |
| 20 „atvirų“ kodų, atitinkančių II priede apibūdintas kategorijas | ... | 448 |
| 114 | Dotacijos ir subsidijos išlaidoms | — | 449 |
| 115 | Iš jų: | 450 | iki ... |
| 10 „atvirų“ kodų, atitinkančių konkrečių išlaidų antraštes (antraštės 59–89) | ... | 469 |
| 116 | Dotacijos ir subsidijos gyvūnams pirkti | — | 470 |
| 117 | Iš jų: | 471 | iki ... |
| 5 „atviri“ kodai, atitinkantys pirktų gyvūnų kategorijų antraštes (51–58 antraštės) | ... | 480 |
| 118 | Iš viso dotacijų ir subsidijų | — | 481 |
| 119 | „Nenaudojama“ | — | 482 |
| Skirtumai palyginti su ankstesniais ataskaitiniais metais | — | 483 |

Antraštės numeris

Apibūdinimas

Kodas (1)

Suma

112

Dotacijos ir subsidijos, išskyrus gautas išlaidoms padengti ir gyvūnams pirkti

—

408

113

Iš jų:

409

iki ...

20 „atvirų“ kodų, atitinkančių II priede apibūdintas kategorijas

...

448

114

Dotacijos ir subsidijos išlaidoms

—

449

115

Iš jų:

450

iki ...

10 „atvirų“ kodų, atitinkančių konkrečių išlaidų antraštes (antraštės 59–89)

...

469

116

Dotacijos ir subsidijos gyvūnams pirkti

—

470

117

Iš jų:

471

iki ...

5 „atviri“ kodai, atitinkantys pirktų gyvūnų kategorijų antraštes (51–58 antraštės)

...

480

118

Iš viso dotacijų ir subsidijų

—

481

119

„Nenaudojama“

—

482

Skirtumai palyginti su ankstesniais ataskaitiniais metais

—

483

K.   GAMYBA (neįskaitant gyvūnų) (120–375 antraštės)

| Produktas
  (antraštė) | Pasėlių rūšis
  (kodas) | Trūkstami duomenys
  (kodas) | Plotas | Ataskaitinių metų gamyba | Pradinė vertė | Pardavimai | Suvartojimas ūkyje ir pelnas natūra | Galutinė vertė | Panaudojimas ūkyje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| 488 | 489 | 490 | 491 | 492 | 493 | 494 | 495 | 496 | 497 |
| 498 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2) |

Produktas

(antraštė)

Pasėlių rūšis

(kodas)

Trūkstami duomenys

(kodas)

Plotas

Ataskaitinių metų gamyba

Pradinė vertė

Pardavimai

Suvartojimas ūkyje ir pelnas natūra

Galutinė vertė

Panaudojimas ūkyje

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

488

489

490

491

492

493

494

495

496

497

498

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2)

L.   KVOTOS IR KITOS TEISĖS

| Kvota arba teisė | Duomenų rūšies kodas | | Mokėjimai
  (pirkimas ir (arba) išperkamoji nuoma, nuoma) | Kvitai
  (pirkimas ir (arba) išperkamoji nuoma, nuoma) | Pradinė vertė | Nuvertėjimas | Galutinė vertė | Kiekis | Mokesčiai
  (įskaitant papildomą rinkliavą) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Kodas 1 = su turtu susiję įrašai | Nenaudojama | Kodas 1 = pirkimų vertė | Kodas 1 = pardavimų vertė | Kodas 1 = Vertė | Kodas 1 = Vertė | Kodas 1 = Vertė | | Kodas 2 = Vertė |
| Kodas 2 = su pajamomis susiję įrašai | | Kodas 2 = mokėjimai naudojimui | Kodas 2 = įplaukos naudojimui | Kodas 2 = Nenaudojama | Kodas 2 = Nenaudojama | Kodas 2 = Nenaudojama | | |

Kvota arba teisė

Duomenų rūšies kodas

Mokėjimai

(pirkimas ir (arba) išperkamoji nuoma, nuoma)

Kvitai

(pirkimas ir (arba) išperkamoji nuoma, nuoma)

Pradinė vertė

Nuvertėjimas

Galutinė vertė

Kiekis

Mokesčiai

(įskaitant papildomą rinkliavą)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Kodas 1 = su turtu susiję įrašai

Nenaudojama

Kodas 1 = pirkimų vertė

Kodas 1 = pardavimų vertė

Kodas 1 = Vertė

Kodas 1 = Vertė

Kodas 1 = Vertė

Kodas 2 = Vertė

Kodas 2 = su pajamomis susiję įrašai

Kodas 2 = mokėjimai naudojimui

Kodas 2 = įplaukos naudojimui

Kodas 2 = Nenaudojama

Kodas 2 = Nenaudojama

Kodas 2 = Nenaudojama

M.   TIESIOGINĖS IŠMOKOS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (3) (601–680 ir 700–772 antraštės)

| Produktas arba produktų derinys
  (antraštė) | | | Bazinių vienetų išmokoms skaičius | Bendroji parama | Apskaičiuota suma | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Nenaudojama | Nenaudojama | | | | Nenaudojama |

Produktas arba produktų derinys

(antraštė)

Bazinių vienetų išmokoms skaičius

Bendroji parama

Apskaičiuota suma

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Nenaudojama

Nenaudojama

Nenaudojama

N.   GYVŪNŲ PIRKIMŲ IR PARDAVIMŲ DUOMENYS

| Gyvūnų kategorija
  (antraštė) | | | Pirktų gyvūnų skaičius | Pirkimų vertė | Parduotų gyvūnų skaičius | Pardavimų vertė | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |
| xxx | Nenaudojama | Nenaudojama | | | | | Nenaudojama |

Gyvūnų kategorija

(antraštė)

Pirktų gyvūnų skaičius

Pirkimų vertė

Parduotų gyvūnų skaičius

Pardavimų vertė

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

xxx

Nenaudojama

Nenaudojama

Nenaudojama

---

(1)  Įrašykite konkrečių gyvūnų, produktų, išlaidų ar tiesioginės paramos kategorijų antraštę.

(2)  Paskutinis serijos numeris = 487 + (10 × įrašytų produktų skaičius).

(3)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

---

II PRIEDAS

ŪKIO ATASKAITOS APIBRĖŽIMAI IR INSTRUKCIJOS

I.   BENDRIEJI APIBRĖŽIMAI IR INSTRUKCIJOS

a)   Ūkio ataskaitos duomenys turėtų būti pateikiami apie vieną žemės ūkio valdą ir už vienerius ataskaitinius metus, kuriuos sudaro 12 paeiliui einančių mėnesių.

b)   Ūkio ataskaitos duomenys susiję vien tik su žemės ūkio valda. Šiais duomenimis apibūdinama valdoje vykdoma veikla ir, jei tinka, su valda susijusi miškininkystės ir turizmo veikla. Jokie duomenys, susiję su bet kokia neūkine ūkio turėtojo ar jo šeimos veikla, pensijomis, paveldėjimu, privačiomis bankų sąskaitomis, su žemės ūkio valda nesusijusia nuosavybe, asmeniniais mokesčiais, privačiu draudimu ir t. t. nėra įtraukiami ruošiant ūkio ataskaitas.

Jeigu valdos gamybiniai ištekliai (apmokama ar neapmokama darbo jėga, mašinos ar įrengimai) naudojami siekiant padidinti pagrindinį kapitalą (įrengimų statyba ar kapitalinis remontas, pastatų statyba, kapitalinis remontas ar netgi nugriovimas, vaismedžių sodinimas ar kirtimas), atitinkamos išlaidos (ar jų sąmata) į valdos darbo išlaidas neįtraukiamos. Visais atvejais darbo išlaidos ir valandos, išdirbtos kuriant pagrindinį kapitalą, neįtraukiamos į su darbu susijusias išlaidas ir duomenis. Išskirtiniais atvejais, jeigu tam tikrų išlaidų (išskyrus darbo išlaidas), naudojamų pagrindiniam kapitalui kurti, negalima apskaičiuoti atskirai (pvz., valdos traktoriaus naudojimas) ir jeigu tos išlaidos įtraukiamos į išlaidas, visų šių pagrindiniam kapitalui kurti panaudotų išlaidų sąmata įtraukiama į 181 antraštę (Kiti produktai ir įplaukos).

Visais atvejais sukurto pagrindinio kapitalo vertė turi būti įvertinta remiantis jo išlaidomis (įskaitant apmokėtą ir (arba) neapmokėtą darbo jėgą) ir turi būti pridėta prie 94–101 antraštėse nurodyto pagrindinio kapitalo vertės.

c)   Ūkio ataskaitoje pateikiami duomenys turi būti paimti iš ataskaitų, kuriose visus ataskaitinius metus sistemingai ir reguliariai buvo daromi įrašai.

d)   Apskaitos duomenys išreiškiami piniginėmis išraiškomis:

| — | be PVM, |
| --- | --- |

—

be PVM,

| — | arba su PVM toliau nurodytomis aplinkybėmis (žiūrėti 107–111 antraštes). |
| --- | --- |

—

arba su PVM toliau nurodytomis aplinkybėmis (žiūrėti 107–111 antraštes).

e)   Apskaitos duomenys pinigine išraiška išreiškiami be dotacijų ir subsidijų. Dotacijos ir subsidijos suprantamos kaip visų formų tiesioginė pagalba iš visuomeninių fondų, gauta kaip specialiosios įplaukos (žiūrėti 112–118 antraštes).

f)   Dotacijos ir subsidijos:

| — | G lentelėje turi būti nurodytos ataskaitiniais metais gautos dotacijos ir subsidijos, įskaitant dotacijas ir subsidijas, gautas už praėjusiais ataskaitiniais metais atliktas investicijas. |
| --- | --- |

—

G lentelėje turi būti nurodytos ataskaitiniais metais gautos dotacijos ir subsidijos, įskaitant dotacijas ir subsidijas, gautas už praėjusiais ataskaitiniais metais atliktas investicijas.

| — | J lentelėje:






  — | nurodomos visos tiesioginės išmokos, susijusios su produkcija, plotais arba gyvuliais, yra siejamos su einamaisiais ataskaitiniais metais, net jeigu jos dar nėra gautos, |
| --- | --- | --- |

—

J lentelėje:

—

nurodomos visos tiesioginės išmokos, susijusios su produkcija, plotais arba gyvuliais, yra siejamos su einamaisiais ataskaitiniais metais, net jeigu jos dar nėra gautos,

| — | nurodant kaimo plėtros išmokas turi būti įrašomos tik ataskaitiniais metais gautos sumos. |
| --- | --- |

—

nurodant kaimo plėtros išmokas turi būti įrašomos tik ataskaitiniais metais gautos sumos.

| — | M lentelėje nurodomos tiesioginės išmokos, susijusios su einamaisiais ataskaitiniais metais turimais plotais arba gyvuliais, net jeigu šios išmokos dar nėra gautos. |
| --- | --- |

—

M lentelėje nurodomos tiesioginės išmokos, susijusios su einamaisiais ataskaitiniais metais turimais plotais arba gyvuliais, net jeigu šios išmokos dar nėra gautos.

g)   Ūkio ataskaitoje duomenys turėtų būti pateikiami toliau nurodytais vienetais ir taikant toliau nurodytą tikslumo lygį:

| — | vertė: vertė eurais arba nacionaliniais piniginiais vienetais be dešimtainių dalių. Tačiau jeigu nacionalinės valiutos vieneto santykinė vertė yra maža, palyginti su euru, konkrečios valstybės narės ryšius palaikanti įstaiga ir ūkio apskaitos duomenų tinklą tvarkantis Komisijos personalas gali susitarti pinigines išraiškas pateikti nacionalinės valiutos vienetų šimtais ar tūkstančiais, |
| --- | --- |

—

vertė: vertė eurais arba nacionaliniais piniginiais vienetais be dešimtainių dalių. Tačiau jeigu nacionalinės valiutos vieneto santykinė vertė yra maža, palyginti su euru, konkrečios valstybės narės ryšius palaikanti įstaiga ir ūkio apskaitos duomenų tinklą tvarkantis Komisijos personalas gali susitarti pinigines išraiškas pateikti nacionalinės valiutos vienetų šimtais ar tūkstančiais,

| — | fiziniai dydžiai: centneriais (cnt = 100 kg), išskyrus atvejus, kai pateikiami duomenys apie kiaušinius, kurių kiekis nurodomas tūkstančiais, ir vyną bei panašius produktus, kurie išreiškiami hektolitrais, |
| --- | --- |

—

fiziniai dydžiai: centneriais (cnt = 100 kg), išskyrus atvejus, kai pateikiami duomenys apie kiaušinius, kurių kiekis nurodomas tūkstančiais, ir vyną bei panašius produktus, kurie išreiškiami hektolitrais,

| — | plotas: arais, išskyrus atvejus, kai pateikiami duomenys apie grybus, kurių kiekis nurodomas viso apsodinto ploto kvadratiniais metrais, |
| --- | --- |

—

plotas: arais, išskyrus atvejus, kai pateikiami duomenys apie grybus, kurių kiekis nurodomas viso apsodinto ploto kvadratiniais metrais,

| — | gyvūnų skaičiaus vidurkiai: iki vieno skaičiaus po kablelio, išskyrus paukščius ir triušius, kuriuos reikia nurodyti sveikais skaičiais, ir bites, kurias reikia nurodyti užimtų avilių skaičiumi, |
| --- | --- |

—

gyvūnų skaičiaus vidurkiai: iki vieno skaičiaus po kablelio, išskyrus paukščius ir triušius, kuriuos reikia nurodyti sveikais skaičiais, ir bites, kurias reikia nurodyti užimtų avilių skaičiumi,

| — | darbo jėgos vienetai: iki dviejų skaičių po kablelio. |
| --- | --- |

—

darbo jėgos vienetai: iki dviejų skaičių po kablelio.

Nekintančiuose punktuose (žr. I priedo A–J lenteles), kuriuose nėra ką nurodyti, įrašomi nuliai.

Nurodant K lentelėje registruojamus produktus, L lentelėje registruojamus su kvotomis ir kitomis paskirtomis teisėmis susijusius sandorius, M lentelėje registruojamas tiesiogines išmokas ir N lentelėje registruojamus gyvūnų pirkimų ir pardavimų duomenis, tose pozicijose, kuriose nėra ką nurodyti, įrašomi nuliai.

II.   ATSKIRŲ ŪKIO ATASKAITOS PUNKTŲ APIBRĖŽIMAI IR INSTRUKCIJOS

A.   BENDRA INFORMACIJA APIE VALDĄ

1.   Valdos numeris

Numeris paskiriamas kiekvienai respondentinei valdai ją pirmą kartą atrinkus. Valda išlaiko šį numerį visą laikotarpį, kurį ji yra įtraukta į apskaitos tinklą. Paskirtas numeris niekada nepaskiriamas kitai valdai.

Tačiau jeigu valda iš pagrindų pasikeičia, visų pirma tokiais atvejais, kai tokio pokyčio rezultatas yra valdos skilimas į dvi atskiras valdas arba ūkio susijungimas su kita valda, tokią valdą galima laikyti nauja valda. Tokiu atveju jam paskiriamas naujas numeris. Jeigu pakeičiamas ūkininkavimo tipas, valdai naujas numeris neskiriamas. Jeigu valdai pasilikus turimą numerį kyla nesusipratimų dėl kurios nors kitos respondentinės valdos (pvz., kuriant naujus regioninius skirstymus), numerį reikėtų pakeisti. Tada Komisijai turi būti nusiųsta lentelė, kurioje pateikiami senų ir naujų numerių atitikmenys.

Valdos numeryje nurodomos tokios trys nuorodų grupės:

Serijos Nr. 1 – Skyrius: turi būti suteiktas kodo numeris, atitinkantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1859/82 (1) I priede nustatytą kodą.

Serijos Nr. 2 – Poskyris: turi būti suteiktas kodo numeris.

Parinkti poskyriai turėtų būti grindžiami bendrąja regionų klasifikacijos sistema, vadinama teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra (NUTS), kurią nustatė Europos Bendrijų statistikos tarnyba, bendradarbiaudama su nacionaliniais statistikos institutais.

Visais atvejais atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai lentelę, kurioje pagal kiekvieną poskyrio kodą nurodyti atitinkami NUTS regionai, taip pat atitinkamas regionas, kurio specifiniai standartinio bendrojo pelno dydžiai yra apskaičiuojami.

Serijos Nr. 3 – Valdos serijos numeris.

2.   Informacija apie kompiuterinius įrašus

Duomenys, atitinkantys pirmuosius penkis serijos numerius, nurodo valdos registracijos ženklą. Jie kartojasi kiekvieno įrašo viršuje. Šeštasis kiekvienos valdos dydis nurodo nedalomų 10 dydžių grupių numerį.

3.   Organizacinė valdos forma

| 1. | = | Individualūs (šeimyniniai) ūkiai: valdos, kuriose ekonominiais veiklos rezultatais kompensuojamas neapmokamos darbo jėgos indėlis ir turėtojo ir (arba) valdytojo bei jo šeimos kapitalas. |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | Bendrovės: valdos, kuriose ekonominiais veiklos rezultatais kompensuojami gamybos veiksniai, kuriais prie ūkio veiklos prisidėjo keletas partnerių, iš kurių bent pusė dalyvauja ūkio darbe kaip neapmokama darbo jėga. |
| 3. | = | Kiti: valdos, kuriose nėra neapmokamos darbo jėgos ir kitos, 1 ir 2 kategorijoms nepriskiriamos valdos. |

1.

=

Individualūs (šeimyniniai) ūkiai: valdos, kuriose ekonominiais veiklos rezultatais kompensuojamas neapmokamos darbo jėgos indėlis ir turėtojo ir (arba) valdytojo bei jo šeimos kapitalas.

2.

=

Bendrovės: valdos, kuriose ekonominiais veiklos rezultatais kompensuojami gamybos veiksniai, kuriais prie ūkio veiklos prisidėjo keletas partnerių, iš kurių bent pusė dalyvauja ūkio darbe kaip neapmokama darbo jėga.

3.

=

Kiti: valdos, kuriose nėra neapmokamos darbo jėgos ir kitos, 1 ir 2 kategorijoms nepriskiriamos valdos.

4.   Nacionaliniai imties ir vertės koeficientai

Serijos Nr. 20: valstybės narės apskaičiuota nacionalinė ūkio vertė. Vertės turi būti išreikštos šimtosiomis dalimis.

Serijos Nr. 21:

Serijos Nr. 22:

5.   Valdos vieta

Suteiktas numeris yra tinkamiausio pagrindinio geografinio vieneto (pageidautina apylinkės), kuriame yra valda, numeris.

Šių vienetų žemėlapis su jų numeriais turi būti išsiųstas Komisijai. Apie bet kokius reikšmingus šių geografinių vienetų ribų pasikeitimus reikėtų pranešti Komisijai.

6.   Valdos kategorija

Serijos Nr. 32 – Ekologinis ūkininkavimas: turi būti nurodyta, ar valda taiko ekologinės gamybos metodus, kaip numatyta Reglamente (EEB) Nr. 2092/91, ypač jo 6 straipsnyje. Reikia naudoti šiuos kodų numerius:

1.= valda netaiko ekologinių gamybos būdų;

2.= valda taiko tik ekologinius gamybos būdus;

3.= valda pereina prie ekologinių gamybos būdų arba taiko organinės ir kitokios gamybos būdus.

Serijos Nr. 33: ūkininkavimo valdoje tipo kodas pagal Komisijos sprendimo 85/377/EEB (2) II priedą, darant atranką konkrečiais ataskaitiniais metais.

Serijos Nr. 34: ūkininkavimo valdoje tipo kodas pagal Komisijos sprendimo 85/377/EEB II priedą, remiantis konkrečių ataskaitinių metų apskaitos duomenimis.

Serijos Nr. 35: valdos ekonominio dydžio klasės kodas (pagal Sprendimo 85/377/EEB III priedą) atrankos metu konkrečiais ataskaitiniais metais.

Serijos Nr. 36: valdos ekonominio dydžio klasės kodas pagal Sprendimo 85/377/EEB III priedą, remiantis konkrečių ataskaitinių metų apskaitos duomenimis.

7.   Sąskaitų uždarymo ir informacinės bylos sukūrimo datos

Serijos Nr. 37 – Ataskaitinių metų pabaigos data: pvz., 2009 6 30 arba 2009 12 31.

Serijos Nr. 38 – Informacinės bylos sukūrimo data: pvz., 2010 8 15.

8.   Mažiau palanki ūkininkauti vietovė

Turi būti nurodyta, ar didžioji dalis valdos kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra vietovėje, kuriai taikomi Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 (3) 18–20 straipsniai. Reikia naudoti šiuos kodų numerius:

| 1. | = | didžioji dalis valdos kultivuojamų žemės ūkio naudmenų nėra mažiau palankioje ūkininkauti vietovėje, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 18–20 straipsniuose; |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | didžioji dalis valdos kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra mažiau palankioje ūkininkauti vietovėje, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 19–20 straipsniuose; |
| 3. | = | didžioji dalis valdos kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra kalnuotoje vietovėje, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 18 straipsnyje; |
| 4. | = | naudmenos yra tokios mažos ir jų tiek daug šiose valstybėse narėse, kad informacija yra nereikšminga. |

1.

=

didžioji dalis valdos kultivuojamų žemės ūkio naudmenų nėra mažiau palankioje ūkininkauti vietovėje, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 18–20 straipsniuose;

2.

=

didžioji dalis valdos kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra mažiau palankioje ūkininkauti vietovėje, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 19–20 straipsniuose;

3.

=

didžioji dalis valdos kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra kalnuotoje vietovėje, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 18 straipsnyje;

4.

=

naudmenos yra tokios mažos ir jų tiek daug šiose valstybėse narėse, kad informacija yra nereikšminga.

9.   Kita informacija apie valdą

Serijos Nr. 40 – Drėkinamos KŽŪN Kultivuojamos žemės ūkio naudmenos, išskyrus esančias po stiklu, drėkinamos per metus stacionaria ar kilnojama įranga, nepriklausomai nuo taikomo drėkinimo proceso (purkštuvai, užtvindymas).

Serijos Nr. 41 – Aukštis virš jūros lygio Aukštis virš jūros lygio turėtų būti nurodytas atitinkamu kodiniu numeriu:

1.= didžioji valdos dalis yra < 300 m aukštyje;

2.= didžioji valdos dalis yra 300–600 m aukštyje;

3.= didžioji valdos dalis yra > 600 m aukštyje;

4.= nėra duomenų.

Serijos Nr. 42 – Ganymas kalnuose ar kitose į KŽŪN neįtrauktose ganyklose: (sveikas) gyvūnų vieneto (GV) dienų, kuriomis ūkio gyvūnai ganosi į KŽŪN neįtrauktoje žemėje, skaičius.

GV ganymo diena yra vienetas, prilygstantis vienos melžiamos karvės, vieno galvijo arba vieno arklio (vyresnių kaip dvejų metų) ganymuisi vieną dieną. Jaunesnių kaip dvejų metų galvijų ir arklių, taip pat ožkų ir avių ganymo dienos paverčiamos ganymo dienomis gyvūnų vienetui, atitinkamai taikant 0,5, 0,2 ir 0,15 koeficientus.

Serijos Nr. 43 – Bendras dengtas plotas: išreiškiamas arais, kuriuose iš esmės galima auginti 5 rūšies pasėlius: t. y. 138, 141 ir 156, taip pat 5 rūšies pasėlius 143, 285 ir 157.

„Dengtas“ reiškia šiltnamius, nuolatinius karkasus ir prieinamus arkinius šiltadaržius, tačiau šiai kategorijai nepriskiriami neprieinami plastikiniai arkiniai šiltadaržiai, plastiko gaubtai ar bet kokie kiti išardomi karkasai (žiūrėti 138, 141 ir 156 pasėlių apibrėžimą K lentelėje).

„Bendras“ plotas reiškia bendrą bet kurioms reikmėms naudojamą dengtą žemės plotą (taigi įskaitant takus). Jeigu šiltnamiai „daugiaaukščiai“, jų plotas skaičiuojamas tik vieną kartą.

Serijos Nr. 44 – Struktūrinių fondų paramos kriterijus atitinkantys plotai: turi būti nurodyta, ar didžioji dalis valdos žemės ūkio naudmenų yra regione, kuriam taikomi Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 5, 6 ir 8 straipsniai. Reikia naudoti šiuos kodinius numerius:

6.= didžioji dalis valdos žemės ūkio naudmenų yra konvergencijos tikslo kriterijus atitinkančiame regione, kaip apibūdinta Reglamente (EB) Nr. 1083/2006, ypač jo 5 straipsnyje;

7.= didžioji dalis valdos žemės ūkio naudmenų yra regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslo kriterijus atitinkančiame regione, kaip apibūdinta Reglamente (EB) Nr. 1083/2006, ypač jo 6 straipsnyje;

8.= didžioji dalis valdos žemės ūkio naudmenų yra regione, kuriam taikytina pereinamojo laikotarpio parama, kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 8 straipsnyje.

Serijos Nr. 45 – Plotai, kuriems taikomi aplinkosaugos apribojimai: turi būti nurodyta, ar didžioji dalis valdos žemės ūkio naudmenų yra regione, kuriam taikomas Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 38 straipsnis. Reikia naudoti šiuos kodinius numerius:

1.= didžioji dalis valdos žemės ūkio naudmenų nėra regione, kuris atitinka Natura 2000 išmokų arba su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB (4) susijusių išmokų skyrimo reikalavimus, kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 38 straipsnyje;

2.= didžioji dalis valdos žemės ūkio naudmenų yra regione, kuris atitinka Natura 2000 išmokų arba su Direktyva 2000/60/EB susijusių išmokų skyrimo reikalavimus, kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 38 straipsnyje.

B.   KŽŪN VALDYMO TIPAI

Valdų žemė, valdoma bendrai dviejų ar daugiau partnerių, turėtų būti registruojama kaip valdoma savininkų, nuomojama ar pusininkaujama pagal galiojantį partnerių susitarimą.

10.   KŽŪN, kurias naudoja savininkas

Kultivuojamų žemės ūkio naudmenų (ariamosios žemės, pievų ir daugiamečių ganyklų, daugiamečių pasėlių) ūkininkas yra savininkas, nuomininkas iki gyvos galvos arba laikinai ir (arba) jis valdo KŽŪN panašiomis sąlygomis. Šiai kategorijai priskiriama ir kitiems nuomojama sėjai paruošta žemė (149 antraštė).

11.   Nuomojamos KŽŪN

Kultivuojamos žemės ūkio naudmenos (ariamoji žemė, pievos ir daugiametės ganyklos, daugiamečiai pasėliai), kurias dirba asmuo (išskyrus savininką, nuomininką iki gyvos galvos arba nuomininką), išsinuomavęs minėtas naudmenas (nuoma mokama grynais pinigais ir (arba) natūra; dažniausiai sutarta iš anksto, paprastai nekinta pagal ūkininkavimo rezultatus) ir (arba) kultivuojamos žemės ūkio naudmenos, kuriomis naudojamasi panašiomis valdymo sąlygomis.

Prie kultivuojamų naudmenų nepriskiriama žemė, kurios derlius nuperkamas nenuimtas. Už nupirktas nenuimtas kultūras sumokėtas sumas reikėtų nurodyti F lentelės 65–67 antraštėse (nupirkti pašarai), jeigu tai ganyklos ar pašarinės kultūros, ir 76 antraštėje (kitos specialiosios augalininkystės išlaidos), jeigu tai tinkamos parduoti kultūros (produktai, kurie paprastai parduodami). Nenuimtos tinkamos parduoti nupirktos kultūros turėtų būti registruojamos nenurodant konkrečių naudmenų (žiūrėti instrukcijas dėl ploto, K lentelės 4 stulpelis).

Nereguliariai trumpesniam nei vieneri metai laikotarpiui nuomojama žemė ir jos produkcija registruojama taip pat kaip ir žemė, kurios kultūros nupirktos nenuimtos.

12.   Pusininkaujamos KŽŪN

Kultivuojamos žemės ūkio naudmenos (ariama žemė, pievos ir daugiametės ganyklos, daugiametės kultūros), kuriose bendrai ūkininkauja perdavėjas ir pusininkas pagal pusininkavimo susitarimą, ir (arba) kultivuojamos žemės ūkio naudmenos, kuriose ūkininkaujama panašiomis sąlygomis.

C.   DARBO JĖGA

Darbo jėga reiškia visus asmenis, kurie dirbo ūkyje per ataskaitinius metus (žiūrėti toliau). Tačiau neįtraukiami asmenys, kurie dirbo pavaduodami kitą asmenį arba įmonės vardu (žemės ūkio darbai pagal sutartį, kurių išlaidos registruojamos F lentelės 60 antraštėje).

Jeigu ūkiai vienas kitam teikia abipusę pagalbą, kai šią pagalbą sudaro apsikeitimas darbu, gauta pagalba iš esmės lygi suteiktai pagalbai, ūkio darbo jėgos atlikto darbo laikas ir visi su tuo susiję užmokesčiai nurodomi ūkio ataskaitoje.

Kartais gauta pagalba lygi kitokios rūšies pagalbai (pvz., už darbu suteiktą pagalbą atsilyginama paskolinant mašiną). Jeigu apsikeitimas paslaugomis ribotas, ūkio ataskaitoje nenurodoma nieko (anksčiau pateiktame pavyzdyje gauta pagalba neužregistruojama kaip darbo jėga; tačiau į mašinų išlaidas įtraukiamos išlaidos dėl naudojimosi mašina). Išskirtiniais atvejais, kai apsikeitimas paslaugomis vyksta stambiu mastu, naudojamas vienas iš tokių variantų:

| a) | darbu gauta pagalba atlyginama kitos rūšies paslauga (pvz., aprūpinama mašinomis): kaip paslauga gautas darbo laikas registruojamas kaip apmokamas ūkio darbas (20 arba 21 antraštė, priklausomai nuo to, ar darbui ūkyje samdoma reguliariai, ar ne); suteiktos pagalbos vertė atitinkamoje antraštėje (šiuo atveju 177 antraštėje „Kitų darbas pagal sutartį, įskaitant įrengimų nuomą“) užregistruojama kaip gamyba ir kaip išlaidos (59 antraštėje „Algos ir socialinė apsauga“); |
| --- | --- |

a)

darbu gauta pagalba atlyginama kitos rūšies paslauga (pvz., aprūpinama mašinomis): kaip paslauga gautas darbo laikas registruojamas kaip apmokamas ūkio darbas (20 arba 21 antraštė, priklausomai nuo to, ar darbui ūkyje samdoma reguliariai, ar ne); suteiktos pagalbos vertė atitinkamoje antraštėje (šiuo atveju 177 antraštėje „Kitų darbas pagal sutartį, įskaitant įrengimų nuomą“) užregistruojama kaip gamyba ir kaip išlaidos (59 antraštėje „Algos ir socialinė apsauga“);

| b) | darbu suteikta pagalba atlyginama kitos rūšies paslaugomis (pvz., aprūpinama mašinomis): tokioje situacijoje atlikto darbo laikas ir visi su tuo susiję darbo užmokesčiai neregistruojami; gautos paslaugos vertė atitinkamoje antraštėje (šiame pavyzdyje 60 antraštėje „Darbas pagal sutartį ir mašinų nuoma“) užregistruojama kaip sąnaudos. |
| --- | --- |

b)

darbu suteikta pagalba atlyginama kitos rūšies paslaugomis (pvz., aprūpinama mašinomis): tokioje situacijoje atlikto darbo laikas ir visi su tuo susiję darbo užmokesčiai neregistruojami; gautos paslaugos vertė atitinkamoje antraštėje (šiame pavyzdyje 60 antraštėje „Darbas pagal sutartį ir mašinų nuoma“) užregistruojama kaip sąnaudos.

Reikia skirti tokias darbo jėgos kategorijas:

A.   Nuolatinė neapmokama darbo jėga

Neapmokama darbo jėga arba darbo jėga, už kurią mokamas mažesnis atlyginimas (grynaisiais ar natūra) negu paprastai mokama už suteikiamas paslaugas (tokio apmokėjimo nereikėtų registruoti ūkio išlaidose) ir kuri ataskaitiniais metais buvo naudojama (neįskaitant paprastų atostogų) ne mažiau kaip visą vieną dieną kiekvieną savaitę.

Nuolatiniam darbui įdarbintas asmuo, kuris dėl kokių nors priežasčių buvo įdarbintas ūkyje tik ribotam ataskaitinių metų laikotarpiui, vis tiek registruojamas (pagal faktiškai išdirbtą valandų skaičių) kaip nuolatinė darbo jėga.

Gali būti tokie arba panašūs atvejai:

| a) | specialios gamybos sąlygos ūkyje, kurioms esant darbo jėga ištisus metus nereikalinga: pvz., alyvmedžių ar vynmedžių ūkiai ir ūkiai, kurių specializacija – sezoninis gyvūnų penėjimas arba vaisių ir daržovių auginimas atvirame ore; |
| --- | --- |

a)

specialios gamybos sąlygos ūkyje, kurioms esant darbo jėga ištisus metus nereikalinga: pvz., alyvmedžių ar vynmedžių ūkiai ir ūkiai, kurių specializacija – sezoninis gyvūnų penėjimas arba vaisių ir daržovių auginimas atvirame ore;

| b) | nebuvimas darbe ne dėl paprastų atostogų, pvz., dėl karinės tarnybos, ligos, nelaimingo atsitikimo, motinystės, pratęsto nedarbingumo ir t. t.; |
| --- | --- |

b)

nebuvimas darbe ne dėl paprastų atostogų, pvz., dėl karinės tarnybos, ligos, nelaimingo atsitikimo, motinystės, pratęsto nedarbingumo ir t. t.;

| c) | įsijungimas į valdą arba išvykimas iš jos; |
| --- | --- |

c)

įsijungimas į valdą arba išvykimas iš jos;

| d) | visiškas darbo nutraukimas valdoje dėl nenumatytų atvejų (potvynis, gaisras ir t. t.). |
| --- | --- |

d)

visiškas darbo nutraukimas valdoje dėl nenumatytų atvejų (potvynis, gaisras ir t. t.).

Yra tokios pakategorės:

13.   Turėtojas ir (arba) valdytojas

Asmuo, kuris prisiima ekonominę ir juridinę atsakomybę už valdą ir kasdien ją valdo. Jeigu tai yra pusininkavimas, pusininkas nurodomas kaip turėtojas ir (arba) valdytojas.

14.   Turėtojas ir (arba) ne valdytojas

Asmuo, kuris prisiima ekonominę ir juridinę atsakomybę už valdą ir kasdien jos nevaldo.

15.   Valdytojas ir (arba) ne turėtojas

Asmuo, kuris kasdien valdo valdą, tačiau neturi ekonominės ir juridinės atsakomybės už ją.

16.   Turėtojo (-ų) sutuoktinis (-iai)

17.   Kita nuolatinė neapmokama darbo jėga

Nuolatinė neapmokama darbo jėga, neįtraukta anksčiau pateiktose antraštėse. Taip pat įtraukiami darbų vykdytojas ir valdytojo padėjėjai, neatsakingi už viso ūkio valdymą.

B.18.   Nenuolatinė ir sezoninė neapmokama darbo jėga

Neapmokama darbo jėga, kuri ataskaitiniais metais valdoje nedirbo nuolatos, įtraukiama į šią antraštę.

C.   Nuolatinė apmokama darbo jėga

Darbo jėga, apmokama (grynaisiais ir (arba) natūra) tiek, kiek paprastai mokama už suteikiamas paslaugas, kuri ataskaitiniais metais (neįskaitant paprastų atostogų) valdoje dirbo ne mažiau kaip visą dieną per savaitę.

Reikia nurodyti tokias pakategores:

19.   Ūkio valdytojas

Apmokamas asmuo, atsakingas už kasdieninį valdos valdymą.

20.   Kiti

Visa nuolatinė apmokama darbo jėga (išskyrus apmokamą valdos valdytoją) nurodoma šioje antraštėje. Taip pat įtraukiami darbų vykdytojas ir valdytojo padėjėjai, neatsakingi už viso ūkio valdymą.

D.21.   Nenuolatinė ir sezoninė apmokama darbo jėga

Apmokama darbo jėga (įskaitant vienetininkus), kuri ataskaitiniais metais nenuolat dirbo valdoje, nurodoma šioje antraštėje.

C LENTELĖS STULPELIAI

Atliekamos funkcijos (kodas) (1 stulpelis, 51, 55, 59, 63 ir 67 langeliai)

Atliekama funkcija nurodoma kodiniais numeriais, t. y.:

| 1. | = | turėtojas ir (arba) valdytojas; |
| --- | --- | --- |
| 2. | = | turėtojas ir (arba) ne valdytojas; |
| 3. | = | valdytojas ir (arba) ne turėtojas. |

1.

=

turėtojas ir (arba) valdytojas;

2.

=

turėtojas ir (arba) ne valdytojas;

3.

=

valdytojas ir (arba) ne turėtojas.

Jeigu funkciją atlieka keletas asmenų (pvz., du broliai, tėvas ir sūnus ir t. t.), kiekvienas išvardijamas mažėjančios atsakomybės tvarka; jeigu atsakomybė vienoda, vardijama pradedant nuo vyriausiojo. Tokiu būdu duomenys apie didžiausią atsakomybę turinčius asmenis registruojami 51–54 langeliuose; mažesnę atsakomybę turintys asmenys registruojami 55–58 langeliuose ir t. t.

Asmenų skaičius (1 stulpelis, 71 ir 74 langeliai)

Reikia nurodyti sutuoktinių ir kategorijos „Kita nuolatinė neapmokama darbo jėga“ asmenų skaičių. Jeigu yra keletas turėtojų, gali būti daugiau negu vienas sutuoktinis.

Gimimo metai (2 stulpelis)

Reikia nurodyti tiktai turėtojo (-ų) ir (arba) valdytojo (-ų) (13–15 ir 19 kategorijos) paskutinius du gimimo metų skaitmenis.

Iš viso darbo jėgos: darbo vienetų skaičius per metus (3 stulpelis)

Nuolatiniam darbui įdarbinta darbo jėga paverčiama darbo vienetais per metus. Vienas metinis darbo vienetas lygus vienam nuolatinį darbą visą darbo dieną dirbančiam asmeniui valdoje. Vienas asmuo negali viršyti vieno darbo vieneto ekvivalento, net jeigu jo faktinis darbo laikas viršija tame regione ir tokio tipo valdoje įprastą normą. Asmuo, dirbantis neištisus metus valdoje, registruojamas kaip „metinio vieneto“ sveiko skaičiaus dalis. Kiekvieno tokio asmens „metinis darbo vienetas“ gaunamas dalijant jo faktinį darbo per metus laiką iš darbuotojo, dirbančio visą dieną, normalaus metinio darbo laiko tame regione ir tokio paties tipo valdoje.

Jeigu darbuotojai mažiau darbingi, metinis darbo vieneto ekvivalentas turėtų būti sumažintas proporcingai jų darbingumui.

Išdirbtas laikas (4 stulpelis)

Išdirbtas laikas nurodomas valandomis. Reikėtų nurodyti laiką, faktiškai paskirtą darbui valdoje. Jeigu žmonės mažiau darbingi, išdirbtas laikas turėtų būti sumažintas proporcingai jų darbingumui.

Darbuotojų vienetininkų išdirbtas laikas apskaičiuojamas dalinant visą už darbą užmokėtą sumą iš valandinio užmokesčio, kurį gauna darbuotojas, kuriam mokama už išdirbtą laiką.

Darbas žemės ūkio valdoje

Darbas valdoje apima visą fizinio bei administracinio pobūdžio darbą, organizavimą, priežiūrą ir vykdymą, susijusius su normalia ūkio veikla, pvz.:

| — | finansinis organizavimas ir valdymas (ūkio pardavimai ir pirkimai, buhalterinė apskaita ir t. t.), |
| --- | --- |

—

finansinis organizavimas ir valdymas (ūkio pardavimai ir pirkimai, buhalterinė apskaita ir t. t.),

| — | darbas laukuose (arimas, sėjimas, derliaus nuėmimas, sodų priežiūra ir t. t.), |
| --- | --- |

—

darbas laukuose (arimas, sėjimas, derliaus nuėmimas, sodų priežiūra ir t. t.),

| — | gyvulininkystė (pašarų ruošimas, gyvūnų šėrimas, melžimas, gyvūnų priežiūra ir t. t.), |
| --- | --- |

—

gyvulininkystė (pašarų ruošimas, gyvūnų šėrimas, melžimas, gyvūnų priežiūra ir t. t.),

| — | produktų rinkai paruošimas, sandėliavimas ir perdirbimas ūkyje, |
| --- | --- |

—

produktų rinkai paruošimas, sandėliavimas ir perdirbimas ūkyje,

| — | pastatų, mašinų, įrengimų, gyvatvorių, griovių ir kt. priežiūra, |
| --- | --- |

—

pastatų, mašinų, įrengimų, gyvatvorių, griovių ir kt. priežiūra,

| — | valdos darbuotojų transportavimas ir transportavimas, kurį jie vykdo, |
| --- | --- |

—

valdos darbuotojų transportavimas ir transportavimas, kurį jie vykdo,

| — | kitas ūkio darbas, tiesiogiai susijęs su darbu ūkyje:






  — | miškininkystės darbai žemės ūkio valdai priklausančioje miško vietovėje, |
| --- | --- | --- |

—

kitas ūkio darbas, tiesiogiai susijęs su darbu ūkyje:

—

miškininkystės darbai žemės ūkio valdai priklausančioje miško vietovėje,

| — | su turizmu susijęs darbas (stovyklaviečių, sporto arba rekreacinių zonų, jojimo bazių priežiūra, kotedžų nuoma ir t. t.), papildomas arba iš dalies sutampantis su valdos darbu tokiu mastu, kad faktiškai yra neįmanoma atskirti turizmo veiklos nuo įprastos žemės ūkio veiklos ūkyje (šiuo atveju su turizmu susijusios pajamos ir sąnaudos yra registruojamos atitinkamai kaip produktai (žiūrėti 179 antraštę) ir ūkio sąnaudos), |
| --- | --- |

—

su turizmu susijęs darbas (stovyklaviečių, sporto arba rekreacinių zonų, jojimo bazių priežiūra, kotedžų nuoma ir t. t.), papildomas arba iš dalies sutampantis su valdos darbu tokiu mastu, kad faktiškai yra neįmanoma atskirti turizmo veiklos nuo įprastos žemės ūkio veiklos ūkyje (šiuo atveju su turizmu susijusios pajamos ir sąnaudos yra registruojamos atitinkamai kaip produktai (žiūrėti 179 antraštę) ir ūkio sąnaudos),

| — | darbas pagal sutartį kitiems, jei jis nenuolatinis ir atliekamas ūkio įrengimais (užmokestis už jį yra įtraukiamas į valdos gamybą). |
| --- | --- |

—

darbas pagal sutartį kitiems, jei jis nenuolatinis ir atliekamas ūkio įrengimais (užmokestis už jį yra įtraukiamas į valdos gamybą).

Toliau minimi darbai nelaikomi darbu valdoje:

| — | darbas, susijęs su pagrindinio kapitalo padidinimu (statyba arba pastatų ar mašinų kapitalinis remontas, sodų įveisimas, pastatų griovimas, sodų naikinimas ir t. t.), |
| --- | --- |

—

darbas, susijęs su pagrindinio kapitalo padidinimu (statyba arba pastatų ar mašinų kapitalinis remontas, sodų įveisimas, pastatų griovimas, sodų naikinimas ir t. t.),

| — | turėtojo ar valdytojo sodyboje atliekamas darbas. |
| --- | --- |

—

turėtojo ar valdytojo sodyboje atliekamas darbas.

D.   GYVŪNŲ SKAIČIUS IR VERTĖ

Reikia išskirti tokias gyvūnų kategorijas:

22.   ARKLIAI (įvairaus amžiaus)

Įtraukiami taip pat lenktyniniai ir jodinėjimo arkliai, asilai, mulai, arklėnai ir t. t.

23.   PENIMI VERŠELIAI

Penimi veršeliai, paprastai skerdžiami maždaug šešių mėnesių amžiaus.

24.   KITI GALVIJAI IKI VIENERIŲ METŲ

25.   GALVIJŲ PATINAI NUO VIENERIŲ IKI DVEJŲ METŲ

26.   GALVIJŲ PATELĖS NUO VIENERIŲ IKI DVEJŲ METŲ

Išskyrus apsiveršiavusias galvijų pateles.

27.   DVEJŲ METŲ IR VYRESNI GALVIJŲ PATINAI

28.   VEISLINĖS TELYČIOS

Dvejų metų ir vyresnės galvijų patelės, dar nesiveršiavusios ir skirtos veislininkystei.

29.   PENIMOS TELYČIOS

Dvejų metų ar vyresnės galvijų patelės, dar nesiveršiavusios, neskirtos veislininkystei.

30.   MELŽIAMOS KARVĖS

Karvės, kurios jau buvo apsiveršiavusios (įskaitant jaunesnes nei dvejų metų), laikomos išskirtinai arba daugiausia žmonėms vartoti skirto ir perdirbto pieno produktų gamybai.

31.   IŠBROKUOTOS MELŽIAMOS KARVĖS

Melžiamos karvės po paskutinės laktacijos. Jeigu tokie duomenys yra valdos apskaitoje.

32.   KITOS KARVĖS

| 1. | Karvės, kurios jau buvo apsiveršiavusios (įskaitant jaunesnes nei dvejų metų), laikomos išskirtinai arba daugiausia veršelių veisimui, ir kurių pienas neskirtas žmonėms vartoti arba perdirbtiems pieno produktams gaminti. |
| --- | --- |

1.

Karvės, kurios jau buvo apsiveršiavusios (įskaitant jaunesnes nei dvejų metų), laikomos išskirtinai arba daugiausia veršelių veisimui, ir kurių pienas neskirtas žmonėms vartoti arba perdirbtiems pieno produktams gaminti.

| 2. | Karvės darbui. |
| --- | --- |

2.

Karvės darbui.

| 3. | Nemelžiamos išbrokuotos karvės (penimos arba nepenimos prieš skerdimą). |
| --- | --- |

3.

Nemelžiamos išbrokuotos karvės (penimos arba nepenimos prieš skerdimą).

Į 23–32 antraštes taip pat įtraukiamos atitinkamos buivolų ir buivolių kategorijos.

33.   BIČIŲ ŠEIMOS, nurodant užimtų avilių skaičių

34.   TRIUŠIAI, VEISLINĖS PATELĖS

35. iki 37. (Nenaudojama)

38.   VEISLINĖS OŽKOS

39.   KITOS OŽKOS

Ožkos, išskyrus veislines.

40.   AVELĖS

Vienerių metų ar vyresnės veislininkystei skirtos avelės.

41.   KITOS AVYS

Įvairaus amžiaus avys, išskyrus aveles.

42.   Nenaudojama

43.   PARŠELIAI

Lengvesni nei 20 kg gyvojo svorio paršeliai.

44.   VEISLINĖS PARŠAVEDĖS

50 kg ar sunkesnės veislinės paršavedės, išskyrus išbrokuotas paršavedes (žiūrėti 46 antraštę „Kitos kiaulės“).

45.   PENIMOS KIAULĖS

20 kg ar sunkesnės penimos kiaulės, išskyrus išbrokuotas paršavedes ir kuilius (žiūrėti 46 antraštę „Kitos kiaulės“).

46.   KITOS KIAULĖS

20 kg ar sunkesnės kiaulės, išskyrus išbrokuotas veislines paršavedes (žiūrėti 44 antraštę) ir penimas kiaules (žiūrėti 45 antraštę).

47.   MĖSINIAI VIŠČIUKAI

Neįskaitant dedeklių ir išbrokuotų vištų. Neįskaitant paukščių jauniklių.

48.   VIŠTOS DEDEKLĖS

Įskaitant jaunikles, dedekles ir išbrokuotas vištas. Jauniklės yra tokios vištos, kurios dar nepradėjo dėti kiaušinių. Neįskaitant paukščių jauniklių.

49.   KITI PAUKŠČIAI

Įskaitant antis, kalakutus, žąsis, perlines vištas ir stručius. Įskaitant veislines pateles. Neįskaitant paukščių jauniklių.

50.   KITI GYVŪNAI

Tik įvertinimai. Įskaitant išsiritusius viščiukus, triušius, išskyrus veislines pateles, elnius, bizonus ir žuvis. Taip pat įskaitant ponius ir kitus ūkio turizmui naudojamus gyvūnus. Neįskaitant kitų gyvūnų produkcijos (žiūrėti K lentelę, 170 antraštę).

D LENTELĖS STULPELIAI

Pradinė vertė (1 ir 2 stulpeliai)

| | Skaičius (1 stulpelis)
  Valdai priklausančių gyvūnų skaičius ataskaitinių metų pradžioje, nepriklausomai nuo to, ar jie yra valdoje tuo metu. |
| --- | --- |

Skaičius (1 stulpelis)

Valdai priklausančių gyvūnų skaičius ataskaitinių metų pradžioje, nepriklausomai nuo to, ar jie yra valdoje tuo metu.

| | Vertė (2 stulpelis)
  Valdai priklausančių gyvūnų vertė ataskaitinių metų pradžioje, nustatyta einamosiomis kainomis. |
| --- | --- |

Vertė (2 stulpelis)

Valdai priklausančių gyvūnų vertė ataskaitinių metų pradžioje, nustatyta einamosiomis kainomis.

Galutinė vertė (3 ir 4 stulpeliai)

| | Skaičius (3 stulpelis)
  Ūkiui priklausančių gyvūnų skaičius ataskaitinių metų pabaigoje, nepriklausomai nuo to, ar jie yra valdoje tuo metu. |
| --- | --- |

Skaičius (3 stulpelis)

Ūkiui priklausančių gyvūnų skaičius ataskaitinių metų pabaigoje, nepriklausomai nuo to, ar jie yra valdoje tuo metu.

| | Vertė (4 stulpelis)
  Valdai priklausančių gyvūnų vertė, ataskaitinių metų pabaigoje, einamosiomis kainomis. |
| --- | --- |

Vertė (4 stulpelis)

Valdai priklausančių gyvūnų vertė, ataskaitinių metų pabaigoje, einamosiomis kainomis.

Vidurkis (5 stulpelis)

Vidurkis išreiškiamas iki vieno skaičiaus po kablelio, išskyrus paukščius ir triušius, kurių skaičių reikia nurodyti sveikais skaičiais. Kiekvienas vienetas reiškia vieno gyvūno buvimą valdoje vienerius metus. Gyvūnai skaičiuojami proporcingai jų buvimo valdoje laiko trukmei per metus.

Vidurkis nustatomas pagal periodines inventorizacijas arba registruojant atvežimus ir išvežimus. Įskaitomi visi valdoje esantys gyvūnai, taip pat gyvūnai, auginami arba penimi pagal sutartį (nepriklausantys ūkiui gyvūnai, kurie jame auginami arba penimi tokiu būdu, kad tokia veikla yra tiktai ūkininko atliekama paslauga, jis pats neprisiima finansinės atsakomybės, paprastai susijusios su tokių gyvūnų auginimu arba penėjimu) ir gyvūnai, priimami arba atiduodami ganytis tuo metų laiku, kai jie yra ūkyje.

E.   GYVŪNŲ PIRKIMAS IR PARDAVIMAS

Nurodomos tokios gyvūnų kategorijos:

51.   Arkliai

52.   Galvijai

52 antraštėje taip pat nurodomi buivolų pirkimas ir pardavimas.

53.   Nenaudojama

54.   Avys

55.   Ožkos

56.   Kiaulės

57.   Paukščiai

Taip pat įskaitant sumas, sumokėtas už perinimui skirtus kiaušinius ir perkant bei parduodant viščiukus.

58.   Kiti gyvūnai

Įskaitant triušius ir užimtus bičių avilius.

E LENTELĖS STULPELIAI

Gyvūnų pirkimas (1 stulpelis)

Iš viso nupirkta gyvūnų per ataskaitinius metus (įskaitant pirkimo išlaidas). Su tuo susijusios dotacijos ir subsidijos ne atskaičiuojamos nuo visų pirkimų, bet nurodomos 116 antraštėje (žiūrėti šios antraštės pildymo instrukcijas).

Gyvūnų pardavimas (2 stulpelis)

Iš viso parduota gyvūnų per ataskaitinius metus. Susijusios dotacijos ir subsidijos neįtraukiamos į bendrą pardavimų sumą, bet nurodomos 112 antraštėje (žiūrėti šios antraštės pildymo instrukcijas).

Kai žinomos prekybos išlaidos, jeigu tokių yra, jos ne atimamos iš visų pardavimų, bet nurodomos 71 antraštėje („Kitos specialiosios gyvulininkystės išlaidos“).

Suvartojimas ūkyje ir išmokos natūra (3 stulpelis)

Ūkyje suvartotų arba panaudotų išmokoms natūra gyvūnų vertė per ataskaitinius metus, vertinant supirkimo kaina.

F.   IŠLAIDOS

Ūkio išlaidos (grynaisiais ir natūra) yra susijusios su gamybos išteklių (įskaitant naudojimą ūkyje), atitinkančių ūkio gamybą ataskaitiniais metais, „sunaudojimu“ arba tų išteklių „sunaudojimu“ ataskaitiniais metais. Jei tam tikros išlaidos yra iš dalies susijusios su privačiu naudojimu ir iš dalies su ūkio išlaidomis (pvz., elektra, vanduo, šildymo kuras ir kuras mašinoms ir t. t.), tiktai pastaroji dalis turėtų būti įtraukta į ūkio ataskaitą. Ūkio tikslams naudotų privačių automobilių išlaidų proporcija taip pat turėtų būti nurodyta.

Apskaičiuojant su ataskaitinių metų gamyba susijusias išlaidas, per metus atliktus pirkimus ir sunaudojimą reikėtų patikslinti pagal vertės pasikeitimus (įskaitant pasėlių vertę). Reikėtų atskirai nurodyti kiekvienam punktui išleistas bendrąsias išlaidas ir sunaudojimo ūkyje vertę.

Jei nurodytos išlaidos reiškia visą gamybos priemonių „sunaudojimą“ per ataskaitinius metus, bet neatitinka tų metų gamybos, tuomet gamybos priemonių atsargų pasikeitimus (įskaitant padidėjusias augančių pasėlių išlaidas), reikėtų nurodyti 102 antraštėje „apyvartinis kapitalas“.

Su ilgalaikio turto „sunaudojimu“ susijusios išlaidos išreiškiamos nuvertėjimu, o ilgalaikio turto įsigijimo sąnaudos neturėtų būti laikomos ūkio išlaidomis. Instrukcijos dėl nuvertėjimo pateikiamos prie 94–103 antraščių pildymo instrukcijų.

Išlaidų punktų sąnaudos, kompensuojamos ataskaitiniais metais ar vėliau (pvz., traktoriaus remontas dėl avarijos, kurio išlaidas padengia draudimo įmonė arba trečioji šalis, susijusi civilinės atsakomybės įsipareigojimais) neturėtų būti registruojamos kaip ūkio išlaidos, o atitinkamos įplaukos neturėtų būti įtrauktos į ūkio apskaitą.

Įplaukos iš pirktų atsargų perpardavimo turi būti atimamos iš atitinkamų sąnaudų.

Su išlaidomis susijusios dotacijos ir subsidijos neatimamos iš atitinkamų išlaidų punktų, bet įrašomos 114 antraštėje (žiūrėti tos antraštės pildymo instrukcijas). Investicijų dotacijos ir subsidijos pateikiamos 94–103 antraštėse.

Į išlaidas įtraukiamos bet kokios su kiekvienu išlaidų punktu susijusios pirkimų sąnaudos.

Išlaidos klasifikuojamos taip:

59.   Išlaidos, skirtos apmokamos darbo jėgos užmokesčiams ir socialiniam draudimui

Šiam punktui priskiriama:

| — | algos ir uždarbiai, faktiškai sumokėti grynaisiais už darbą juos uždirbusiems asmenims, nepriklausomai nuo apmokėjimo pagrindo (vienetinis arba valandinis darbas), atskaičius bet kokias socialines priemokas, išmokėtas turėtojui, kaip darbdaviui, siekiant kompensuoti išmokėtą algą, neatitinkančią faktiškai atlikto darbo (pvz., nebuvimas darbe dėl nelaimingo atsitikimo, profesinio mokymo ir t. t.), |
| --- | --- |

—

algos ir uždarbiai, faktiškai sumokėti grynaisiais už darbą juos uždirbusiems asmenims, nepriklausomai nuo apmokėjimo pagrindo (vienetinis arba valandinis darbas), atskaičius bet kokias socialines priemokas, išmokėtas turėtojui, kaip darbdaviui, siekiant kompensuoti išmokėtą algą, neatitinkančią faktiškai atlikto darbo (pvz., nebuvimas darbe dėl nelaimingo atsitikimo, profesinio mokymo ir t. t.),

| — | algos ir darbo užmokesčiai natūra (pvz., būstas, maitinimas, pastatai, ūkio produkcija ir t. t.), |
| --- | --- |

—

algos ir darbo užmokesčiai natūra (pvz., būstas, maitinimas, pastatai, ūkio produkcija ir t. t.),

| — | premijos už pelningumą ar kvalifikaciją, dovanos, atsidėkojimai, pelno dalys, |
| --- | --- |

—

premijos už pelningumą ar kvalifikaciją, dovanos, atsidėkojimai, pelno dalys,

| — | kitos su darbo jėga susijusios sąnaudos (įdarbinimo išlaidos), |
| --- | --- |

—

kitos su darbo jėga susijusios sąnaudos (įdarbinimo išlaidos),

| — | darbdaviui privalomos socialinės apsaugos išmokos ir išmokos, kurias jis moka už darbuotoją ir vietoje jo, |
| --- | --- |

—

darbdaviui privalomos socialinės apsaugos išmokos ir išmokos, kurias jis moka už darbuotoją ir vietoje jo,

| — | draudimas nuo nelaimingų atsitikimų darbe. |
| --- | --- |

—

draudimas nuo nelaimingų atsitikimų darbe.

Turėtojo ir neapmokamos darbo jėgos asmeninės bei socialinės apsaugos mokesčiai ir draudimas neturėtų būti laikomi ūkio išlaidomis.

Neapmokamų darbininkų gaunamos sumos (kurios pagal apibrėžimą yra mažesnės už normalų užmokestį – žiūrėti neapmokamos darbo jėgos apibrėžimą) neturėtų būti registruojamos ūkio ataskaitoje.

Pašalpos (grynaisiais ar natūra), mokamos buvusiems apmokamiems į pensiją išėjusiems darbuotojams, kurie jau nebedirba valdoje, turėtų būti registruojamos ne šiame punkte, o antraštėje „Kitos pridėtinės ūkininkavimo išlaidos“.

60.   Darbas pagal sutartį ir mašinų nuoma

Šiam punktui priskiriama:

| — | visos sąnaudos, susijusios su darbu ūkyje, kurį atlieka žemės ūkio rangovai. Paprastai į šias sąnaudas įeina įrangos (įskaitant kurą) naudojimo ir darbo išlaidos. Jei naudojamų medžiagų (pvz., augalų apsaugos priemonių, trąšų ir sėklų), išskyrus kurą, išlaidos taip pat įtraukiamos į sutartį, šių medžiagų išlaidos neturi būti įskaičiuojamos. Ši suma (jei reikia, apytikriai apskaičiuota suma) turi būti nurodyta atitinkamame išlaidų punkte (pvz., pesticidai turi būti įrašyti 75 antraštėje „Augalų apsaugos priemonės“), |
| --- | --- |

—

visos sąnaudos, susijusios su darbu ūkyje, kurį atlieka žemės ūkio rangovai. Paprastai į šias sąnaudas įeina įrangos (įskaitant kurą) naudojimo ir darbo išlaidos. Jei naudojamų medžiagų (pvz., augalų apsaugos priemonių, trąšų ir sėklų), išskyrus kurą, išlaidos taip pat įtraukiamos į sutartį, šių medžiagų išlaidos neturi būti įskaičiuojamos. Ši suma (jei reikia, apytikriai apskaičiuota suma) turi būti nurodyta atitinkamame išlaidų punkte (pvz., pesticidai turi būti įrašyti 75 antraštėje „Augalų apsaugos priemonės“),

| — | mašinų, kurias naudoja ūkio darbo jėga, nuomos išlaidos. Kuro išlaidos, susijusios su išnuomotų mašinų naudojimu, turėtų būti įrašytos 62 antraštėje „Variklių kuras ir tepalai“, |
| --- | --- |

—

mašinų, kurias naudoja ūkio darbo jėga, nuomos išlaidos. Kuro išlaidos, susijusios su išnuomotų mašinų naudojimu, turėtų būti įrašytos 62 antraštėje „Variklių kuras ir tepalai“,

| — | mašinų, kurios įsigytos išperkamosios nuomos būdu ir kurias naudoja ūkio darbo jėga, išlaidos. Išperkamosios nuomos būdu įsigytų mašinų kuro ir priežiūros išlaidos turėtų būti įrašytos atitinkamose antraštėse (61 antraštėje „Einamasis mašinų ir įrengimų aptarnavimas“ ir 62 antraštėje „Variklių kuras ir tepalai“). |
| --- | --- |

—

mašinų, kurios įsigytos išperkamosios nuomos būdu ir kurias naudoja ūkio darbo jėga, išlaidos. Išperkamosios nuomos būdu įsigytų mašinų kuro ir priežiūros išlaidos turėtų būti įrašytos atitinkamose antraštėse (61 antraštėje „Einamasis mašinų ir įrengimų aptarnavimas“ ir 62 antraštėje „Variklių kuras ir tepalai“).

61.   Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas

Mašinų bei įrangos aptarnavimo ir smulkaus remonto, nedarančio įtakos technikos rinkos vertei, išlaidos (išlaidos mechanikui, atsarginių dalių pakeitimo išlaidos ir t. t.).

Šiam kodo numeriui priskiriami smulkios įrangos pirkimai, pakinktų arkliams ir jų kaustymo išlaidos, padangų, tvirtinančiųjų rėmų, apsauginių drabužių darbui antisanitarinėmis sąlygomis, ploviklių įrangai valyti išlaidos ir ta asmeninių automobilių išlaidų dalis, kuri atitinka išlaidų, patirtų šiuos automobilius naudojant ūkio reikmėms, dalį (taip pat žiūrėti 63 antraštę). Plovikliai gyvulininkystės įrengimams (pvz., melžimo įrenginiams) valyti registruojami 73 antraštėje „Kitos specialiosios gyvulininkystės išlaidos“.

Kapitalinis remontas, dėl kurio padidėja įrangos vertė, lyginant su jos verte prieš remontą, šioje antraštėje neįtraukiamas (taip pat žiūrėti G lentelės instrukcijas dėl nuvertėjimo).

62.   Variklių kuras ir tepalai

Šioje antraštėje taip pat nurodoma ta kuro ir tepalų išlaidų asmeniniams automobiliams dalis, kuria jie buvo naudojami ūkio reikmėms (žiūrėti toliau pateiktą 63 antraštę).

Jeigu naftos produktai naudojami kaip variklių ir šildymo kuras, bendra suma dalijama ir nurodoma dviejose antraštėse:

| 62. | „Variklių kuras ir tepalai“. |
| --- | --- |

62.

„Variklių kuras ir tepalai“.

| 80. | „Šildymo kuras“. |
| --- | --- |

80.

„Šildymo kuras“.

63.   Automobilių išlaidos

Jeigu privačių automobilių išlaidų ūkiui dalis skaičiuojama pasirinktinai (pvz., nustatyta suma vienam km), šios išlaidos pateikiamos šioje antraštėje.

Pašarai

Pašarai skirstomi į pirktus ir pagamintus bei sunaudotus ūkyje.

Pirktiems pašarams priskiriami mineraliniai laižalai, pieno produktai (pirkti arba grąžinti į ūkį) ir produktai pašarams konservuoti bei saugoti, o taip pat su ganymo teise, bendros ganyklos ir neįtrauktų į KŽŪN ganyklų naudojimu ir pašarų plotų, neįtrauktų į KŽŪN, nuoma susijusios sąnaudos. Pirktas kraikas ir šiaudai taip pat priskiriami pirktiems pašarams.

Ganomiems gyvuliams nupirkti pašarai skirstomi į koncentruotus ir stambiuosius pašarus (įskaitant teisę ganyti ir bendrų ganyklų, ganyklų bei pašarinio ploto, neįtraukto į KŽŪN, naudojimo sąnaudas, taip pat pirktą kraiką ir šiaudus).

Antraštei „Koncentruoti pašarai“ visų pirma priskiriama aliejinės išspaudos, kombinuoti pašarai, grūdai, šienas, džiovintos cukrinių runkelių išspaudos, žuvies miltai, pienas ir pieno produktai, mineralinės medžiagos ir produktai tokiems pašarams konservuoti bei saugoti.

Žemės ūkio rangovų atliktų darbų sąnaudos gaminant stambiuosius pašarus, pvz., silosą, įtraukiamos 60 antraštėje „Darbas pagal sutartį“.

Ūkyje pagamintiems ir sunaudotiems pašarams priskiriami paklausūs ūkio produktai, kurie naudojami pašarams (įskaitant pieną ir pieno produktus, bet neįskaitant veršelių žindamo pieno, kuris nėra registruojamas). Valdoje pagamintas kraikas ir šiaudai įskaitomi tik tada, jeigu jie yra paklausūs produktai tame regione ir tais konkrečiais metais.

Toliau pašarai skirstomi taip:

Pirkti pašarai:

64.   Koncentruoti pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms)

65.   Stambieji pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms)

66.   Pirkti pašarai kiaulėms

67.   Pirkti pašarai paukščiams ir kitiems smulkiems gyvūnams

Ūkyje pagaminti pašarai, kuriais ūkyje šeriami:

68.   Ganomi gyvuliai (arkliai, galvijai, avys, ožkos)

69.   Kiaulės

70.   Paukščiai ir kiti smulkūs gyvūnai

71.   Kitos specialiosios gyvulininkystės išlaidos

Visos su gyvulininkyste tiesiogiai susijusios sąnaudos, dėl kurių nėra atskiros nuostatos kitose išlaidų antraštėse: veterinarijos mokesčiai, vaistų išlaidos, mokesčiai už veislinius patinus, dirbtinio apvaisinimo, kastravimo, pieno tyrimų, bandos knygų užsakymo ir registracijos jose, ploviklių gyvulininkystės įrenginiams (pvz., melžimo įrenginiams) valyti išlaidos, gyvulininkystės produktų pakavimo ir perdirbimo medžiagų įsigijimo išlaidos, valdos gyvulininkystės produktų sandėliavimo ir paruošimo rinkai už ūkio ribų išlaidos, ūkio gyvulininkystės produktų prekybos išlaidos, atsitiktiniai papildomi ūkyje gaminamų produktų (pvz., pieno) pirkimai ir t. t. Taip pat priskiriamos trumpalaikės gyvūnams laikyti arba produktams sandėliuoti skirtų pastatų nuomos išlaidos.

72.   Pirktos sėklos ir sodinukai

Visos pirktos sėklos ir sodinukai, įskaitant svogūnėlius, gumbasvogūnius ir gumbavaisius. Jaunų medelių ir krūmų naujai plantacijai išlaidos yra investicija, todėl jos turėtų būti įrašytos 96 antraštėje „Daugiamečiai augalai“ arba 100 antraštėje „Miško žemė“. Tačiau jaunų medelių ir krūmų išlaidos nedideliam atsodinimo darbui turi būti laikomos ataskaitinių metų išlaidomis ir nurodomos po šia antrašte, išskyrus išlaidas, susijusias su prie žemės ūkio valdos esančiais miškais, kurios turi būti registruojamos po 77 antrašte „Specialiosios miškininkystės išlaidos“.

Sėklų apdorojimo (rūšiavimo, dezinfekcijos) išlaidos taip pat priskiriamos šiai antraštei.

73.   Ūkyje išaugintos ir panaudotos sėklos bei sodinukai

Visos ūkyje išaugintos ir panaudotos sėklos ir sodinukai (įskaitant svogūnėlius, gumbasvogūnius ir gumbavaisius).

74.   Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos

Visos pirktos trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos (pvz., kalkės), įskaitant kompostą, durpes ir mėšlą (neįskaitant valdoje gaunamo mėšlo).

Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos, naudojamos žemės ūkio valdoje esantiems miškams, turi būti įrašomos po 77 antrašte „Specialiosios miškininkystės išlaidos“.

75.   Augalų apsaugos priemonės

Visos medžiagos pasėlių ir augalų apsaugai nuo kenkėjų ir ligų, plėšrūnų, blogo oro ir t. t. (insekticidai, fungicidai, herbicidai, užnuodyti jaukai, paukščių baidyklės, apvalkalai nuo krušos, apsauga nuo šalčio ir t. t.). Jeigu pasėlių apsaugos darbus atlieka rangovas ir jeigu apsaugos medžiagų išlaidos atskirai nėra žinomos, bendra suma turėtų būti įrašyta po 60 antrašte „Darbas pagal sutartį“.

Apsauginės medžiagos, naudojamos žemės ūkio valdos dalį sudarantiems miškams, turi būti įrašomos po 77 antrašte „Specialiosios miškininkystės išlaidos“.

76.   Kitos specialiosios augalininkystės išlaidos (įskaitant daugiametes pievas ir ganyklas)

Visos tiesioginį ryšį su augalininkyste turinčios išlaidos, dėl kurių nėra nuostatų kitose išlaidų antraštėse: pakavimo ir rišimo medžiagų, špagato ir virvės išlaidos, dirvos analizės išlaidos, pasėlių konkurencijos išlaidos, plastikinių dangų (pvz., braškių auginimui) išlaidos, kultūrų konservavimo ir perdirbimo medžiagų, ūkio pasėlių sandėliavimo ir paruošimo rinkai už ūkio ribų išlaidos, ūkio augalininkystės produktų prekybos išlaidos, sumos, sumokėtos perkant tinkamas parduoti nenuimtas kultūras arba nuomojant žemę trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui tinkamoms parduoti kultūroms auginti, atsitiktinių papildomų valdoje gaminamų, perdirbamų augalininkystės produktų (pvz., vynuogių) pirkimo išlaidos ir t. t. Taip pat priskiriamos trumpalaikės tinkamoms parduoti kultūroms naudojamų pastatų nuomos išlaidos.

77.   Specialiosios miškininkystės išlaidos

Trąšos, apsauginės medžiagos, įvairios specialiosios išlaidos. Darbo sąnaudos, darbas pagal sutartį ir mechanizacija neįtraukiami: šios išlaidos nurodomos po atitinkamomis išlaidų antraštėmis.

78.   Einamoji žemės gerinimo priemonių ir pastatų priežiūra

Pastatų priežiūra (nuomininko lygiu) ir žemės gerinimo priemonės, įskaitant šiltnamius, karkasus ir atramas. Einamajai pastatų priežiūrai pirktos statybinės medžiagos turėtų būti registruojamos po šia antrašte.

Naujoms investicijoms pirktos statybinės medžiagos turėtų būti registruojamos 94 antraštės „Žemės ūkio naudmenos ir ūkio pastatai“, 97 antraštės „Žemės gerinimo priemonės“ ir (arba) 98 antraštės „Ūkio pastatai“„investicijų“ stulpelyje.

Pastatų kapitalinio remonto, dėl kurio padidėja jų vertė (kapitalinis techninis aptarnavimas ir remontas), išlaidos neįtraukiamos po šia antrašte, net jeigu tokio darbo išlaidas padengia nuomininkas (žiūrėti instrukcijas dėl sumokėtos nuomos, 85 antraštė). Šios išlaidos nurodomos 98 antraštėje „Ūkio pastatai“.

79.   Elektros energija

Bendras elektros energijos suvartojimas ūkio verslo reikmėms.

80.   Šildymo kuras

Bendras šildymo kuro suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių šildymą.

81.   Vanduo

Prijungimo prie magistralės išlaidos ir vandens suvartojimas visiems ūkio tikslams, įskaitant drėkinimą. Ūkiui priklausančios vandens įrangos naudojimo išlaidos turi būti įrašytos po atitinkamomis antraštėmis: mašinų ir įrengimų nuvertėjimas, einamasis mašinų ir įrangos remontas, variklių kuras, elektros energija.

82.   Draudimas

Visos draudimo įmokos dėl ūkio rizikos, pavyzdžiui, turėtojo trečiosios šalies įsipareigojimų, gaisro, potvynio, draudimas nuo gyvūnų kritimo ir žalos pasėliams ir t. t., išskyrus draudimo dėl nelaimingų atsitikimų darbe įmokas, kurias reikia registruoti po 59 antrašte. Taip pat įtraukiamos pastatų draudimo įmokos, jeigu jos dar neužregistruotos po 87 antrašte.

83.   Ūkio mokesčiai ir kitos rinkliavos

Visi su ūkio verslu susiję mokesčiai ir kitos rinkliavos, įskaitant rinkliavas pagal aplinkos apsaugos priemones, tačiau neįskaitant PVM ir žemės, pastatų ar darbo jėgos mokesčių. Tiesioginiai turėtojo pajamų mokesčiai nelaikomi ūkio išlaidomis.

84.   Kitos pridėtinės ūkininkavimo išlaidos

Visos kitos ūkininkavimo išlaidos, nepaminėtos pirmiau pateiktose antraštėse (atlyginimai apskaitininkams, sekretorių paslaugos ir biuro išlaidos, telefono mokesčiai, įvairūs įnašai, abonementai ir t. t.). Taip pat trumpalaikė pastatų, naudojamų gyvulininkystei ir pardavimui tinkamoms kultūroms ir (arba) kitiems bendriems tikslams, nuoma.

85.   Sumokėta nuoma

Sumokėta nuoma (grynaisiais arba natūra) už nuomotą žemę, pastatus, kvotas ir kitas ūkio verslo teises. Į šią antraštę įtraukiamos išlaidos, kurias padengė nuomininkas savininko vardu ir vietoje jo (pvz., žemės mokestis ir nuvertėjimas, susijęs su kapitaliniu remontu, kurio išlaidas padengia nuomininkas) ir kurių nuomininkas atgauti negali. Reikia įtraukti tiktai ūkio verslui skirtų ūkio pastatų dalį ir kitus nuomojamus pastatus. Kvotų išperkamosios nuomos arba nuomos išlaidas, nesusijusias su žeme, taip pat reikia įtraukti į L lentelę.

86.   Iš jų: nuomos mokestis už žemę

87.   Ūkio pastatų draudimas

Ši informacija neprivaloma.

Draudimo (nuo gaisro, potvynio ir t. t.) įmokos už savininko naudojamus pastatus, kurias paprastai įneša savininkas, jei ūkininkauja nuomininkas. Jeigu visi atvejai draudžiami vienu polisu, reikia apskaičiuoti įmokų dalį, susijusią su valdos pastatais.

88.   Žemės ir pastatų mokesčiai

Mokesčiai, tarifai ir kitos išlaidos, kurie mokami, jei ūkio žemę ir pastatus naudoja savininkas ir pusininkai.

89.   Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai, iš viso

Skolinto kapitalo (paskolos), gauto ūkio tikslams, palūkanos ir finansiniai mokesčiai. Ši informacija privaloma.

Palūkanų subsidijos ne atimamos, bet įrašomos į J lentelę po 114 antrašte.

90.   Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už gautas paskolas žemei ir pastatams pirkti

Ši informacija neprivaloma.

91.   Iš jų: sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už gautas paskolas žemei pirkti

Ši informacija neprivaloma.

92.   Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už gautas paskolas apyvartiniam kapitalui finansuoti (gyvūnai, negyvasis inventorius ir apyvartinis kapitalas) ir kreditoriams

Ši informacija neprivaloma.

93.   Iš viso išlaidų

Po 59–89 antraštėmis nurodytų išlaidų suma.

G.   ŽEMĖ IR PASTATAI, NEGYVASIS INVENTORIUS IR APYVARTINIS KAPITALAS

Reikalaujamas toks suskirstymas:

94.   Žemės ūkio paskirties žemė, ūkio pastatai ir teisės

Sudedama visa toliau pateiktų 95–99 antraščių informacija. 95, 97 ir 99 antraštes reikia užpildyti, jeigu atitinkami duomenys yra apskaitoje.

95.   Žemės ūkio paskirties žemė

Savininko naudojama žemės ūkio paskirties žemė.

96.   Daugiamečiai augalai

Visi sodiniai (išskyrus giraites bei miškus ir išskyrus žemės vertę), priklausantys turėtojui nepriklausomai nuo žemės valdymo tipo. Reikia pateikti informaciją po šia antrašte ir 7 stulpelio 316 langelyje nurodyti su pateiktais duomenimis susijusį nuvertėjimą.

Jaunų sodinių prieaugis (dar nevisiškai subrendę daugiamečiai augalai) turėtų būti įrašytas į „Investicijas“ (4 stulpelis). Šią informaciją taip pat reikia įrašyti į K lentelę po 159 antrašte „Galutinis įvertinimas“ (9 stulpelis).

97.   Žemės gerinimo priemonės

Žemės gerinimo priemonės (pvz., tvoros, drenažas, sumontuoti drėkinimo įrengimai), priklausančios turėtojui nepriklausomai nuo žemės valdymo tipo. Visam 7 stulpelio 324 langelyje nurodytam turtui skaičiuojamas nuvertėjimas.

98.   Ūkio pastatai

Turėtojui priklausantys pastatai nepriklausomai nuo žemės valdymo tipo. Reikia pateikti informaciją po šia antrašte ir 7 stulpelio 332 langelyje nurodyti su pateiktais duomenimis susijusį nuvertėjimą.

99.   Įsigijimo išlaidos, kvotos ir kitos teisės

Honorarai patikėtiniams, registracijos mokesčiai ir t. t., susiję su žemės ūkio paskirties žemės ar ūkio pastatų įsigijimu. Sandoriai, susiję su referencinių pieno ir cukrinių runkelių kiekių pardavimu ir (arba) pirkimu ir su įgytų teisių bei įsipareigojimų perdavimu, pvz., nustatyto skaičiaus gyvūnų perdavimas. Kvotos ir (arba) teisės taip pat registruojamos L lentelėje. Miško žemės įsigijimo išlaidos neįtraukiamos.

Nuvertėjimas neturėtų būti taikomas G lentelėje nurodytoms kvotoms, tačiau jį galima įrašyti L lentelės 7 stulpelyje.

100.   Miško žemė, įskaitant stačią mišką

Žemės ūkio valdai priklausanti savininko naudojama miško žemė, įskaitant atitinkamas įsigijimo išlaidas.

101.   Mašinos ir įrengimai

Traktoriai, motoriniai kultivatoriai, sunkvežimiai, furgonai, automobiliai, stambi ir smulki ūkio technika, įskaitant įrankius, kurie nauji kainuoja brangiau nei 300 EUR.

102.   Apyvartinis kapitalas

Apyvartinį kapitalą sudaro:

| a) | inventorius: atsargai laikomi valdos produktai ir ištekliai; |
| --- | --- |

a)

inventorius: atsargai laikomi valdos produktai ir ištekliai;

| b) | kitas apyvartinis kapitalas:






  — | kultūrinių augalų, kurių derlius dar nenuimtas, vertė (tik trąšų, dirvožemio savybes gerinančių medžiagų, sėklų ir sodinukų, naudojamų augančioms kultūroms, išskyrus daugiamečių augalų sodinukus, vertė), |
| --- | --- | --- |

b)

kitas apyvartinis kapitalas:

—

kultūrinių augalų, kurių derlius dar nenuimtas, vertė (tik trąšų, dirvožemio savybes gerinančių medžiagų, sėklų ir sodinukų, naudojamų augančioms kultūroms, išskyrus daugiamečių augalų sodinukus, vertė),

| — | žemės ūkio akcijos (akcijos kooperatyvuose ar kitose organizacijose, kurių paslaugomis valda naudojasi), |
| --- | --- |

—

žemės ūkio akcijos (akcijos kooperatyvuose ar kitose organizacijose, kurių paslaugomis valda naudojasi),

| — | įplaukos:






  — | per trumpą laikotarpį gautinos sumos už produkcijos pardavimus, pagrindinį kapitalą arba paslaugų suteikimą, |
| --- | --- | --- |

—

įplaukos:

—

per trumpą laikotarpį gautinos sumos už produkcijos pardavimus, pagrindinį kapitalą arba paslaugų suteikimą,

| — | avansu sumokėtos sumos už prekes ir paslaugas, |
| --- | --- |

—

avansu sumokėtos sumos už prekes ir paslaugas,

| — | grynųjų pinigų balansas (kasoje, banke, pašto žiro sąskaitoje), reikalingas valdai valdyti. |
| --- | --- |

—

grynųjų pinigų balansas (kasoje, banke, pašto žiro sąskaitoje), reikalingas valdai valdyti.

Už sąskaitas banke gaunamas palūkanas reikėtų nurodyti po 178 antrašte.

Jeigu neįmanoma nustatyti tikslaus apyvartinio kapitalo dydžio, galima atlikti bendrą įvertinimą. Tai gali būti į gamybos procesą investuoto kapitalo vidurkio įvertinimas, atsižvelgiant į investicijos trukmę. Tokiu atveju apyvartinio kapitalo bendroji suma vertinimo pradžioje ir pabaigoje yra tokia pati.

103.   Iš viso

94, 100, 101 ir 102 antraščių suma.

G LENTELĖS STULPELIAI

Pradinė vertė (3 stulpelis)

Pradinė vertė yra prekių vertė ataskaitinių metų pradžioje. Ūkiuose, kurie buvo imties dalis ir praėjusiais metais, pradinė vertė turi būti lygi praėjusių metų galutinei vertei. Naujiems imties ūkiams pradinė vertė apskaičiuojama taip:

| — | turto, kuriam netaikomas nuvertėjimas, pradinė vertė lygi pakeitimo vertei, |
| --- | --- |

—

turto, kuriam netaikomas nuvertėjimas, pradinė vertė lygi pakeitimo vertei,

| — | turto, kuriam taikomas nuvertėjimas, pradinė vertė apskaičiuojama pagal nuvertėjimo laikotarpį, kuris dar nesibaigęs, ir atsižvelgiant į pakeitimo vertę (įskaitant visą jau atliktą kapitalinį remontą). |
| --- | --- |

—

turto, kuriam taikomas nuvertėjimas, pradinė vertė apskaičiuojama pagal nuvertėjimo laikotarpį, kuris dar nesibaigęs, ir atsižvelgiant į pakeitimo vertę (įskaitant visą jau atliktą kapitalinį remontą).

Pakeitimo vertė yra lygi panašaus naujo turto pirkimo kainai, kuri atitinka galiojančias kainas. Atitinkamo turto (mašinų, pastatų ir t. t.) pakeitimo vertę taip pat galima nustatyti remiantis kainų indeksu (bendruoju arba specifiniu).

Žemė vertinama remiantis kainomis (įsigijimo išlaidų neto), taikomomis tame regione nenuomojamai panašios vietovės ir kokybės žemei, parduodamai žemės ūkio tikslams (nustatant vertę neatsižvelgiama į atliktus turto perdavimo tarp giminaičių vertinimus). Jeigu ūkio tikslams naudojamų lengvųjų automobilių išlaidos nurodomos ir po 61 antrašte „Einamasis įrangos aptarnavimas“, ir po 62 antrašte „Kuras ir tepalai“, automobilių vertės ūkio verslo dalis įtraukiama kaip negyvasis inventorius. Tačiau jeigu lengvųjų automobilių naudojimo ūkio tikslams išlaidos skaičiuojamos pasirinktinai (žiūrėti 63 antraštę), lengvieji automobiliai neturi būti įtraukti kaip negyvasis inventorius.

Investicijos (4 stulpelis)

Visos pagrindinio kapitalo pirkimų, kapitalinių remontų ir gamybos išlaidos per ataskaitinius metus. Jeigu šioms investicijoms buvo gautos subsidijos ir dotacijos, prieš atimant minėtas subsidijas ir dotacijas išleistos sumos įrašomos į 4 stulpelį.

Smulkios mašinų ir įrangos, taip pat jaunų medelių ir krūmų nedideliems atsodinimo darbams pirkimo išlaidos ne įtraukiamos į šiuos stulpelius, bet įrašomos į ataskaitinių metų išlaidas (žiūrėti 61 antraštę „Einamasis mašinų ir įrengimų aptarnavimas“, 72 antraštę „Pirktos sėklos ir sodinukai“, 77 antraštę „Specialiosios miškininkystės išlaidos“).

Jeigu apmokamos fiksuotų palūkanų obligacijos, jos yra vertinamos remiantis jų verte grynaisiais pinigais.

Investicijų subsidijos (5 stulpelis)

Ataskaitiniais metais gautos subsidijos. Galima įtraukti subsidijas, išmokėtas investicijoms ankstesniais ataskaitiniais metais.

Pardavimai (6 stulpelis)

Visi turto pardavimai ataskaitiniais metais.

Nuvertėjimas (7 stulpelis)

Registruotinas nuvertėjimas yra faktinė nuvertėjimo per ataskaitinius metus suma. Jis nustatomas remiantis pakeitimo verte (t. y. pakeitimo verte ataskaitinių metų pabaigoje, padauginta iš nuvertėjimo normos).

Valstybių narių taikomų metinių nuvertėjimo normų lentelė turi būti perduota Komisijai tuomet, kai pateikiami ūkio ataskaitų duomenys.

| | Sodinių nuvertėjimas

  Jaunų medelių ir krūmų naujam sodiniui išlaidos yra ilgalaikis turtas, kurio nuvertėjimas skaičiuojamas.
  Nuvertėjimas skaičiuojamas tiktai tų sodinių, kurie yra turėtojo nuosavybė (nepriklausomai nuo žemės valdymo tipo). |
| --- | --- |

Sodinių nuvertėjimas

Jaunų medelių ir krūmų naujam sodiniui išlaidos yra ilgalaikis turtas, kurio nuvertėjimas skaičiuojamas.

Nuvertėjimas skaičiuojamas tiktai tų sodinių, kurie yra turėtojo nuosavybė (nepriklausomai nuo žemės valdymo tipo).

| | Ūkio pastatų, stacionarios įrangos ir žemės gerinimo priemonių nuvertėjimas

  Turėtojui priklausančių pastatų, stacionarios įrangos (įskaitant šiltnamius ir karkasus) ir žemės gerinimo priemonių nuvertėjimas, nepriklausomai nuo žemės valdymo tipo. |
| --- | --- |

Ūkio pastatų, stacionarios įrangos ir žemės gerinimo priemonių nuvertėjimas

Turėtojui priklausančių pastatų, stacionarios įrangos (įskaitant šiltnamius ir karkasus) ir žemės gerinimo priemonių nuvertėjimas, nepriklausomai nuo žemės valdymo tipo.

| | Mašinų ir įrangos nuvertėjimas

  Nuvertėjimas skaičiuojamas tik toms mašinoms ir įrangai, kurių naujų vertė yra didesnė nei 300 EUR. Mažesnės vertės smulkesnės technikos nuvertėjimo skaičiuoti nereikėtų; tokios įrangos pirkimus reikėtų traktuoti kaip ataskaitinių metų išlaidas (61 antraštė „Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas“).
  Kapitalinis remontas, dėl kurio labai padidėja mašinų ir įrangos vertė, lyginant su jų verte iki remonto, taip pat įtraukiamas į šią antraštę kaip sudėtinė mašinų ir įrengimų nuvertėjimo, kuris, jeigu tikslinga, bus pakoreguotas atsižvelgiant į konkretaus įrengimo pratęstą tarnavimo laiką (dėl remonto), dalis, arba išskirstant kapitalinių remontų išlaidas per keletą metų iš eilės.
  Metinio nuvertėjimo dydis turėtų būti apskaičiuojamas tolygiai arba mažinant vertę.
  Nuvertėjimo norma nustatoma pagal įvairius veiksnius, kurie daugiausia priklauso nuo ypatingų regiono sąlygų ir konkrečios produkcijos (naudojimo mastas kiekvienais metais), bet ir nuo techninės pažangos.
  Atsižvelgiant į gaunamus nuvertėjimo skirtumus skirtinguose regionuose ir netgi skirtingose valdose, apskaitą vedantys biurai gali pasirinkti regionui ar ūkiui tinkamas kiekvienos atskiros mašinos ar įrengimo normas, kad kuo tiksliau nustatytų faktinį technikos vertės nuvertėjimą. |
| --- | --- |

Mašinų ir įrangos nuvertėjimas

Nuvertėjimas skaičiuojamas tik toms mašinoms ir įrangai, kurių naujų vertė yra didesnė nei 300 EUR. Mažesnės vertės smulkesnės technikos nuvertėjimo skaičiuoti nereikėtų; tokios įrangos pirkimus reikėtų traktuoti kaip ataskaitinių metų išlaidas (61 antraštė „Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas“).

Kapitalinis remontas, dėl kurio labai padidėja mašinų ir įrangos vertė, lyginant su jų verte iki remonto, taip pat įtraukiamas į šią antraštę kaip sudėtinė mašinų ir įrengimų nuvertėjimo, kuris, jeigu tikslinga, bus pakoreguotas atsižvelgiant į konkretaus įrengimo pratęstą tarnavimo laiką (dėl remonto), dalis, arba išskirstant kapitalinių remontų išlaidas per keletą metų iš eilės.

Metinio nuvertėjimo dydis turėtų būti apskaičiuojamas tolygiai arba mažinant vertę.

Nuvertėjimo norma nustatoma pagal įvairius veiksnius, kurie daugiausia priklauso nuo ypatingų regiono sąlygų ir konkrečios produkcijos (naudojimo mastas kiekvienais metais), bet ir nuo techninės pažangos.

Atsižvelgiant į gaunamus nuvertėjimo skirtumus skirtinguose regionuose ir netgi skirtingose valdose, apskaitą vedantys biurai gali pasirinkti regionui ar ūkiui tinkamas kiekvienos atskiros mašinos ar įrengimo normas, kad kuo tiksliau nustatytų faktinį technikos vertės nuvertėjimą.

Galutinė vertė (8 stulpelis)

Galutinė vertė yra turto vertė ataskaitinių metų pabaigoje. Ji apskaičiuojama pagal to meto pakeitimo vertę ir būsimą nuvertėjimo laikotarpį.

H.   SKOLOS

Nurodytos sumos turi būti susijusios tik su dar likusiomis išmokėti sumomis, t. y. gautos paskolos atėmus jau išmokėtą dalį. Paskolos, suteiktos fiksuotų palūkanų obligacijomis, vertinamos jų verte grynaisiais pinigais. Informaciją reikia pateikti bent 374, 378, 382, 390 ir 394 langeliuose.

Paskolos nurodomos pagal jų trukmę, t. y.:

104.   Ilgalaikės ir vidutinės trukmės laikotarpio paskolos

Su valda susijusios paskolos, kurių trukmė – vieneri metai ir ilgiau.

105.   Trumpalaikės paskolos ir kreditoriai

Su valda susijusios skolos, kurių trukmė trumpesnė nei vieneri metai, skolos ir dar nesumokėti atsiskaitymai.

106.   Iš viso

104 ir 105 antraščių suma.

Jeigu ūkio apskaitoje yra duomenų, paskolas reikėtų suskirstyti pagal jų tikslą, t. y.:

| — | paskolos žemei ir pastatams (2 ir 6 stulpeliai), |
| --- | --- |

—

paskolos žemei ir pastatams (2 ir 6 stulpeliai),

| — | iš kurių: paskolos žemei pirkti (3 ir 7 stulpeliai), paskolos kitam turtui (4 ir 8 stulpeliai). |
| --- | --- |

—

iš kurių: paskolos žemei pirkti (3 ir 7 stulpeliai), paskolos kitam turtui (4 ir 8 stulpeliai).

Šių punktų suma sudaro 1 (pradinė vertė, iš viso) (= 2 + 4 stulpeliai) ir 5 (galutinė vertė, iš viso) (= 6 + 8 stulpeliai) stulpelyje nurodytas sumas.

I.   PRIDĖTINĖS VERTĖS MOKESTIS (PVM)

Ūkio pelno duomenys pinigine išraiška išreiškiami taip, kaip priimta kiekvienoje atskiroje valstybėje narėje:

| — | neįskaitant PVM; šis būdas turėtų būti taikomas visoms valdoms, kurios taikoma normali PVM sistema, |
| --- | --- |

—

neįskaitant PVM; šis būdas turėtų būti taikomas visoms valdoms, kurios taikoma normali PVM sistema,

| — | arba įskaitant PVM. Valstybės narės, kuriose naudojamas šis būdas, turėtų kasmet pateikti kiekvienam ūkio ataskaitos punktui per metus taikytą PVM normų sąrašą kartu su kompiuterinėje laikmenoje esančiais metų apskaitos duomenimis. |
| --- | --- |

—

arba įskaitant PVM. Valstybės narės, kuriose naudojamas šis būdas, turėtų kasmet pateikti kiekvienam ūkio ataskaitos punktui per metus taikytą PVM normų sąrašą kartu su kompiuterinėje laikmenoje esančiais metų apskaitos duomenimis.

Valdose, kuriose naudojama normali PVM sistema, po 108–111 antraštėmis nereikia nieko įrašyti. Tas pats taikytina, jeigu ūkio ataskaitoje pirkimai ir pardavimai įtraukiami su įskaitytu PVM.

Reikėtų pateikti tokią informaciją apie PVM:

107.   PVM sistema

Kiekvienai valdai taikoma PVM sistema (serijos numeris 400) turėtų būti nurodyta pateikiant vieną iš šiame sąraše nurodytų kodo numerių:

| | Serijos numeris 400
  Kodas |
| --- | --- |
| BELGIJA |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime agricole | 3 |
| BULGARIJA |
| Taikoma išimtis | 1 |
| Registruota | 2 |
| ČEKIJA |
| Registruota | 1 |
| DANIJA |
| Moms (= įprastinė) | 1 |
| VOKIETIJA |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| Getränke erzeugender Betrieb | 3 |
| Betrieb mit Kleinumsatz | 4 |
| ESTIJA |
| Įprastinė | 1 |
| Speciali | 2 |
| AIRIJA |
| Žemės ūkio | 1 |
| Registruota (= įprastinė) | 2 |
| GRAIKIJA |
| Įprastinė sistema | 1 |
| Žemės ūkio sistema | 2 |
| ISPANIJA |
| Įprastinė sistema | 1 |
| Supaprastinta sistema | 2 |
| Žemės ūkio sistema | 3 |
| PRANCŪZIJA |
| TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants | 2 |
| Remboursement forfaitaire | 3 |
| ITALIJA |
| Regime esonerato | 1 |
| Regime speciale agricolo | 2 |
| Regime normale | 3 |
| KIPRAS |
| Įprastinė | 1 |
| Žemės ūkio | 2 |
| PVM netaikomas | 3 |
| LATVIJA |
| Įprastinė | 1 |
| Žemės ūkio | 2 |
| LIETUVA |
| Įprastinė | 1 |
| Speciali | 2 |
| LIUKSEMBURGAS |
| Régime normal obligatoire | 1 |
| Régime normal sur option | 2 |
| Régime forfaitaire de l’agriculture | 3 |
| VENGRIJA |
| Įprastinė | 1 |
| Žemės ūkio | 2 |
| MALTA |
| Įprastinė | 1 |
| NYDERLANDAI |
| Algemene regeling verplicht | 1 |
| Algemene regeling op aanvraag | 2 |
| Landbouwregeling | 3 |
| AUSTRIJA |
| Pauschalierender Betrieb | 1 |
| Optierender Betrieb | 2 |
| LENKIJA |
| Įprastinė | 1 |
| Žemės ūkio | 2 |
| PORTUGALIJA |
| Žemės ūkio sistema | 1 |
| Įprastinė sistema | 2 |
| RUMUNIJA |
| Įprastinė | 1 |
| Speciali | 2 |
| Mažos valdos | 3 |
| SLOVĖNIJA |
| Įprastinė | 1 |
| Žemės ūkio | 2 |
| SLOVAKIJA |
| Registruota | 1 |
| Taikoma išimtis | 2 |
| SUOMIJA |
| Įprastinė sistema | 1 |
| ŠVEDIJA |
| Įprastinė sistema | 1 |
| JUNGTINĖ KARALYSTĖ |
| Taikoma išimtis | 1 |
| Registruota | 2 |

Serijos numeris 400

Kodas

BELGIJA

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime agricole

3

BULGARIJA

Taikoma išimtis

1

Registruota

2

ČEKIJA

Registruota

1

DANIJA

Moms (= įprastinė)

1

VOKIETIJA

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

Getränke erzeugender Betrieb

3

Betrieb mit Kleinumsatz

4

ESTIJA

Įprastinė

1

Speciali

2

AIRIJA

Žemės ūkio

1

Registruota (= įprastinė)

2

GRAIKIJA

Įprastinė sistema

1

Žemės ūkio sistema

2

ISPANIJA

Įprastinė sistema

1

Supaprastinta sistema

2

Žemės ūkio sistema

3

PRANCŪZIJA

TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants

2

Remboursement forfaitaire

3

ITALIJA

Regime esonerato

1

Regime speciale agricolo

2

Regime normale

3

KIPRAS

Įprastinė

1

Žemės ūkio

2

PVM netaikomas

3

LATVIJA

Įprastinė

1

Žemės ūkio

2

LIETUVA

Įprastinė

1

Speciali

2

LIUKSEMBURGAS

Régime normal obligatoire

1

Régime normal sur option

2

Régime forfaitaire de l’agriculture

3

VENGRIJA

Įprastinė

1

Žemės ūkio

2

MALTA

Įprastinė

1

NYDERLANDAI

Algemene regeling verplicht

1

Algemene regeling op aanvraag

2

Landbouwregeling

3

AUSTRIJA

Pauschalierender Betrieb

1

Optierender Betrieb

2

LENKIJA

Įprastinė

1

Žemės ūkio

2

PORTUGALIJA

Žemės ūkio sistema

1

Įprastinė sistema

2

RUMUNIJA

Įprastinė

1

Speciali

2

Mažos valdos

3

SLOVĖNIJA

Įprastinė

1

Žemės ūkio

2

SLOVAKIJA

Registruota

1

Taikoma išimtis

2

SUOMIJA

Įprastinė sistema

1

ŠVEDIJA

Įprastinė sistema

1

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

Taikoma išimtis

1

Registruota

2

PVM sistemos skirstymas (tiktai Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Vengrijoje ir Lenkijoje)

| | Serijos numeris 401 |
| --- | --- |
| ISPANIJA |
| | Nurodyti PVM sistemos kodą (kai naudojamas serijos numeris 400) mažesnės svarbos sistemai, jei valdoje galioja dvi sistemos |
| PRANCŪZIJA |
| Sans TVA obligatoire sur activités connexes | 0 |
| Avec TVA obligatoire sur activités connexes | 1 |
| ITALIJA |
| PVM sistema ūkio turizmui (agriturismo) kaip antrinei veiklai | |
| Regime speciale agriturismo | 1 |
| Regime normale agriturismo | 2 |
| VENGRIJA | Nurodyti PVM sistemos kodą (kai naudojamas serijos numeris 400) mažesnės svarbos sistemai, jei valdoje galioja dvi sistemos |
| LENKIJA | Nurodyti PVM sistemos kodą (kai naudojamas serijos numeris 400) mažesnės svarbos sistemai, jei valdoje galioja dvi sistemos |

Serijos numeris 401

ISPANIJA

Nurodyti PVM sistemos kodą (kai naudojamas serijos numeris 400) mažesnės svarbos sistemai, jei valdoje galioja dvi sistemos

PRANCŪZIJA

Sans TVA obligatoire sur activités connexes

0

Avec TVA obligatoire sur activités connexes

1

ITALIJA

PVM sistema ūkio turizmui (agriturismo) kaip antrinei veiklai

Regime speciale agriturismo

1

Regime normale agriturismo

2

VENGRIJA

Nurodyti PVM sistemos kodą (kai naudojamas serijos numeris 400) mažesnės svarbos sistemai, jei valdoje galioja dvi sistemos

LENKIJA

Nurodyti PVM sistemos kodą (kai naudojamas serijos numeris 400) mažesnės svarbos sistemai, jei valdoje galioja dvi sistemos

108–111 antraštės

108–111 antraštės pildomos tik tada, jeigu valdoje naudojama žemės ūkio sistema (ar panašios sistemos).

Žemės ūkio sistema (ar panašiomis sistemomis) siekiama suteikti visą kompensaciją už PVM, sumokėtą perkant prekes ir paslaugas einamojo laikotarpio kainomis ir atliekant investicijas. Tokiu atveju pirkimai ir pardavimai įtraukiami be PVM.

108.   Pardavimų PVM

Ataskaitiniais metais už parduotus produktus surinktas PVM.

109.   Pirkimų PVM

Ataskaitiniais metais už atliktus einamuosius prekių ir paslaugų pirkimus sumokėtas PVM. Italijoje šiai antraštei priskiriamas fiskalinėms institucijoms sumokėtas PVM pagal pro rata susitarimą.

110.   Investicijų PVM

Ataskaitiniais metais perkant investicines prekes (investicijas) sumokėtas PVM.

111.   Mokesčių inspekcijos kompensuotas PVM

Kompensacijos dydis.

J.   DOTACIJOS IR SUBSIDIJOS

112–118 antraštėse įrašomos visuomeninių fondų suteiktos dotacijos ir subsidijos, neįskaitant dotacijų ir subsidijų investicijoms pagal 94–103 antraštes.

112.   Dotacijos ir subsidijos, išskyrus gautas išlaidoms ir gyvūnų pirkimui

Gautų dotacijų ir subsidijų arba dotacijų ir subsidijų, į kurias suteiktos teisės, skirtų gyvūnų, produktų išlaidoms ir kitoms gautoms arba mokėtinoms išmokoms sumokėti, išskyrus gyvūnų pirkimo išlaidas, suma. Visi įrašai turi būti susiję su gyvūnais, paviršiaus plotu ir valdos produktais, atitinkančiais veiklą ataskaitiniais metais.

113.   Iš jų: bendros sumos 112 antraštėje detalės

| 1. | Gyvūnų kategorijos (22–50 kodai pagal atitinkamas D lentelės antraštes), neįskaitant gyvūnų subsidijų pagal toliau pateiktus 700 ir 770 kodus. |
| --- | --- |

1.

Gyvūnų kategorijos (22–50 kodai pagal atitinkamas D lentelės antraštes), neįskaitant gyvūnų subsidijų pagal toliau pateiktus 700 ir 770 kodus.

| 2. | Produktai (120–313 kodai pagal atitinkamas K lentelės antraštes ir paantraštes), neįskaitant išmokų už plotą pagal toliau pateiktą 600 kodą ir išmokų pagal toliau pateiktus 670 ir 680 kodus. Kad būtų išvengta dvigubo įskaičiavimo, šios išmokos turi būti nurodytos tik vieną kartą (pagal atitinkamą antraštę arba paantraštę). |
| --- | --- |

2.

Produktai (120–313 kodai pagal atitinkamas K lentelės antraštes ir paantraštes), neįskaitant išmokų už plotą pagal toliau pateiktą 600 kodą ir išmokų pagal toliau pateiktus 670 ir 680 kodus. Kad būtų išvengta dvigubo įskaičiavimo, šios išmokos turi būti nurodytos tik vieną kartą (pagal atitinkamą antraštę arba paantraštę).

| 3. | Toliau pateiktame sąraše nurodyti specifiniai kodai:






  — | 600 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamų išmokų už plotą bendrai sumai, įskaitant ploto išmokas už atidėtą žemę ir energetinius augalus, registruoti. Ši bendra suma ir išsami informacija taip pat turi būti įrašyta M lentelėje, |
| --- | --- | --- |

3.

Toliau pateiktame sąraše nurodyti specifiniai kodai:

—

600 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamų išmokų už plotą bendrai sumai, įskaitant ploto išmokas už atidėtą žemę ir energetinius augalus, registruoti. Ši bendra suma ir išsami informacija taip pat turi būti įrašyta M lentelėje,

| — | 670 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai paramai pagal bendrosios išmokos schemą registruoti. Ši bendra suma ir išsami informacija taip pat turi būti įrašyta M lentelėje, |
| --- | --- |

—

670 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai paramai pagal bendrosios išmokos schemą registruoti. Ši bendra suma ir išsami informacija taip pat turi būti įrašyta M lentelėje,

| — | 680 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai paramai pagal bendrosios išmokos schemą registruoti. Ši bendra suma taip pat turi būti įrašyta M lentelėje, |
| --- | --- |

—

680 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai paramai pagal bendrosios išmokos schemą registruoti. Ši bendra suma taip pat turi būti įrašyta M lentelėje,

| — | 700 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai bendrai tiesioginių išmokų už galvijieną sumai registruoti. Ši bendra suma ir išsami informacija taip pat turi būti įrašyta M lentelėje, |
| --- | --- |

—

700 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai bendrai tiesioginių išmokų už galvijieną sumai registruoti. Ši bendra suma ir išsami informacija taip pat turi būti įrašyta M lentelėje,

| — | 770 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai priemokai už pieną ir papildomoms išmokoms registruoti. Ši bendra suma ir išsami informacija taip pat turi būti įrašyta M lentelėje, |
| --- | --- |

—

770 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai priemokai už pieną ir papildomoms išmokoms registruoti. Ši bendra suma ir išsami informacija taip pat turi būti įrašyta M lentelėje,

| — | 800 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteikiamoms agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokoms registruoti, |
| --- | --- |

—

800 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteikiamoms agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokoms registruoti,

| — | 810 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteikiamoms Natura 2000 išmokoms ir pagal Direktyvą 2000/60/EB suteikiamoms išmokoms registruoti, |
| --- | --- |

—

810 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteikiamoms Natura 2000 išmokoms ir pagal Direktyvą 2000/60/EB suteikiamoms išmokoms registruoti,

| — | 820 kodas naudojamas išmokoms dėl gamtinių kliūčių ūkininkams kalnuotose vietovėse ir išmokoms dėl gamtinių kliūčių kitose vietovėse, suteikiamoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005, registruoti, |
| --- | --- |

—

820 kodas naudojamas išmokoms dėl gamtinių kliūčių ūkininkams kalnuotose vietovėse ir išmokoms dėl gamtinių kliūčių kitose vietovėse, suteikiamoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005, registruoti,

| — | 830 kodas naudojamas paramai, kuri pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteikiama, kad būtų užtikrintas Bendrijos teisės aktais grindžiamų standartų laikymasis, registruoti, |
| --- | --- |

—

830 kodas naudojamas paramai, kuri pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteikiama, kad būtų užtikrintas Bendrijos teisės aktais grindžiamų standartų laikymasis, registruoti,

| — | 835 kodas naudojamas paramai, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteiktai konsultavimo paslaugoms padengti, registruoti, |
| --- | --- |

—

835 kodas naudojamas paramai, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteiktai konsultavimo paslaugoms padengti, registruoti,

| — | 840 kodas naudojamas paramai, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteiktai už ūkininkų dalyvavimą maisto kokybės užtikrinimo programose, registruoti, |
| --- | --- |

—

840 kodas naudojamas paramai, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteiktai už ūkininkų dalyvavimą maisto kokybės užtikrinimo programose, registruoti,

| — | 900 kodas naudojamas paramai, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteiktai už miško veisimą žemės ūkio paskirties žemėje, registruoti, |
| --- | --- |

—

900 kodas naudojamas paramai, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 suteiktai už miško veisimą žemės ūkio paskirties žemėje, registruoti,

| — | 910 kodas naudojamas kitai miškininkystės paramai (Natura 2000 išmokoms, miškų aplinkosaugos išmokoms, miškininkystės potencialo atkūrimo ir prevencinių priemonių diegimo), suteikiamai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005, registruoti, |
| --- | --- |

—

910 kodas naudojamas kitai miškininkystės paramai (Natura 2000 išmokoms, miškų aplinkosaugos išmokoms, miškininkystės potencialo atkūrimo ir prevencinių priemonių diegimo), suteikiamai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005, registruoti,

| — | 951 kodas naudojamas į pirmiau pateiktus kodus neįtrauktoms gyvulininkystės dotacijoms ir subsidijoms registruoti, |
| --- | --- |

—

951 kodas naudojamas į pirmiau pateiktus kodus neįtrauktoms gyvulininkystės dotacijoms ir subsidijoms registruoti,

| — | 952 kodas naudojamas į pirmiau pateiktus kodus neįtrauktoms augalininkystės dotacijoms ir subsidijoms registruoti, |
| --- | --- |

—

952 kodas naudojamas į pirmiau pateiktus kodus neįtrauktoms augalininkystės dotacijoms ir subsidijoms registruoti,

| — | 953 kodas naudojamas į pirmiau pateiktus kodus neįtrauktoms kaimo plėtros dotacijoms ir subsidijoms registruoti, |
| --- | --- |

—

953 kodas naudojamas į pirmiau pateiktus kodus neįtrauktoms kaimo plėtros dotacijoms ir subsidijoms registruoti,

| — | 955 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai papildomai paramai registruoti, |
| --- | --- |

—

955 kodas naudojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 suteikiamai papildomai paramai registruoti,

| — | 956 kodas naudojamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnį suteikiamoms tiesioginėms išmokoms už specialius ūkininkavimo būdus, kurie yra svarbūs aplinkos apsaugai arba gerinimui arba žemės ūkio produktų kokybės gerinimui ir pardavimų didinimui, registruoti, |
| --- | --- |

—

956 kodas naudojamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnį suteikiamoms tiesioginėms išmokoms už specialius ūkininkavimo būdus, kurie yra svarbūs aplinkos apsaugai arba gerinimui arba žemės ūkio produktų kokybės gerinimui ir pardavimų didinimui, registruoti,

| — | 998 kodui priskiriamos išmokos stichinių nelaimių padariniams likviduoti ir valdžios institucijų kompensacijos už produkcijos ar gamybos priemonių praradimą. (Privataus draudimo kompensacijoms naudojama K lentelės 181 antraštė), |
| --- | --- |

—

998 kodui priskiriamos išmokos stichinių nelaimių padariniams likviduoti ir valdžios institucijų kompensacijos už produkcijos ar gamybos priemonių praradimą. (Privataus draudimo kompensacijoms naudojama K lentelės 181 antraštė),

| — | 999 kodui priskiriamos išskirtinio pobūdžio dotacijos ir subsidijos (pvz., žemės ūkio piniginė kompensacija). Atsižvelgiant į jų ypatingą pobūdį, tokios išmokos registruojamos kaip grynieji pinigai, |
| --- | --- |

—

999 kodui priskiriamos išskirtinio pobūdžio dotacijos ir subsidijos (pvz., žemės ūkio piniginė kompensacija). Atsižvelgiant į jų ypatingą pobūdį, tokios išmokos registruojamos kaip grynieji pinigai,

| — | 1052 ir 2052 kodai naudojami kompensacijoms už pieno gamybos nutraukimą registruoti. Metinės išmokos registruojamos pagal 1052 kodą, o vienkartinės išmokos – pagal 2052 kodą, |
| --- | --- |

—

1052 ir 2052 kodai naudojami kompensacijoms už pieno gamybos nutraukimą registruoti. Metinės išmokos registruojamos pagal 1052 kodą, o vienkartinės išmokos – pagal 2052 kodą,

| — | 950 kodas turi būti naudojamas bendrosios paskirties subsidijoms, kurių negalima priskirti prie jokios veiklos arba užregistruoti pagal kurį nors pirmiau nurodytą kodą, registruoti. |
| --- | --- |

—

950 kodas turi būti naudojamas bendrosios paskirties subsidijoms, kurių negalima priskirti prie jokios veiklos arba užregistruoti pagal kurį nors pirmiau nurodytą kodą, registruoti.

114.   Dotacijos ir subsidijos išlaidoms

Dotacijų ir subsidijų išlaidoms suma (naudotini kodai: 59–82, 84, 85, 87 ir 89).

115.   Iš jų: informacija apie 114 antraštės bendrą sumą pagal išlaidų kategoriją (naudotini kodai: 59–82, 84, 85, 87 ir 89).

116.   Dotacijos ir subsidijos gyvūnams pirkti

Dotacijų ir subsidijų gyvūnams pirkti suma (naudotini kodai: 51, 52 ir 54–58).

117.   Iš kurios: informacija apie 116 antraštės bendrą sumą pagal gyvūnų kategoriją (naudotini kodai: 51, 52, 54–58).

118.   Iš viso dotacijų ir subsidijų

112, 114 ir 116 antraščių suma.

119.   Skirtumai palyginti su prieš tai ėjusiais ataskaitiniais metais

K.   GAMYBA (neįskaitant gyvulininkystės)

Tam tikrų produktų antraštės (pozicijos) yra suskirstytos į paantraštes. Tokiais atvejais informacija 4–10 stulpeliuose turėtų būti pateikiama ir paantraštėse, ir pagrindinėje antraštėje. Šiuo atveju paantraščių suvestiniai duomenys įrašomi į pagrindinę antraštę.

Atskirais įrašais reikėtų registruoti atidėtoje žemėje auginamus pasėlius pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003. Be to, atskirus įrašus taip pat reikėtų naudoti, jei tie patys pasėliai auginami drėkinamoje ir nedrėkinamoje žemėje.

Duomenis apie nenuimtus pasėlius reikėtų įvesti pagal atitinkamą antraštę, išskyrus plotą, kurio nereikėtų įrašyti. Tas pats taikytina ir trumpiau kaip vieneriems metams nuomojamoje žemėje auginamiems pasėliams.

A.   PASĖLIAI

Javai

Silosui naudojami javai neįtraukiami į toliau pateiktų produktų pagal 120–128 antraštes sąrašą. Juos reikia įtraukti pagal 326 antraštę „Pašariniai kukurūzai“ ir 327 antraštę „Kiti silosuojami javai“. Soros, kvietrugiai, grikiai ir sorgai (išskyrus pašarinius sorgus) įtraukiami pagal 128 antraštę „Kiti javai“. Pašariniai sorgai įtraukiami į 145 antraštę „Kiti pašariniai augalai“.

Sėklos įtraukiamos į 120–128 antraštes.

120.   Paprastieji kviečiai ir kviečiai spelta

121.   Kietieji kviečiai

122.   Rugiai (įskaitant mesliną)

123.   Miežiai

124.   Avižos

125.   Vasarinių javų mišiniai

126.   Grūdiniai kukurūzai (įskaitant drėgnus grūdinius kukurūzus)

127.   Ryžiai

128.   Kiti javai

Kitos lauko kultūros

129.   Baltyminiai augalai

Visi sėkloms auginami baltyminiai augalai, įskaitant sėklas ir sausų ankštinių augalų mišinius su javais. Neįskaitomi: ankštiniai augalai, kuriuos pjauna žalius, pvz., liucerna, kuriuos reikia įtraukti į 145 antraštę „Kiti pašariniai augalai“, aliejiniai baltyminiai augalai (pvz., soja), įtraukiami po 132 antrašte „Žoliniai aliejiniai augalai“ ir ankštinės kultūros, auginamos kaip daržovės, kurias reikia įtraukti po 136, 137 arba 138 antraštėmis.

129 antraštės „Baltyminiai augalai“ paantraštės:

| 360. | Žirniai, pašarinės pupos ir saldieji lubinai |
| --- | --- |

360.

Žirniai, pašarinės pupos ir saldieji lubinai

| 361. | Lęšiai, dvispalviai ražieniai ir vikiai |
| --- | --- |

361.

Lęšiai, dvispalviai ražieniai ir vikiai

| 330. | Kiti baltyminiai augalai |
| --- | --- |

330.

Kiti baltyminiai augalai

130.   Bulvės (įskaitant ankstyvąsias ir sėklines bulves)

130 antraštės „Bulvės“ paantraštės:

Išsamesnius duomenis reikia įvesti, jeigu jie yra valdos ataskaitose.

| 362. | Krakmolinės bulvės |
| --- | --- |

362.

Krakmolinės bulvės

| 363. | Kitos bulvės |
| --- | --- |

363.

Kitos bulvės

131.   Cukriniai runkeliai (neįskaitant sėklinių)

132.   Žoliniai aliejiniai augalai (įskaitant sėklas)

132 antraštės „Žolinių aliejinių augalų“ paantraštės:

| 331. | Rapsas |
| --- | --- |

331.

Rapsas

| 332. | Saulėgrąžos |
| --- | --- |

332.

Saulėgrąžos

| 333. | Soja |
| --- | --- |

333.

Soja

| 364. | Linai, išskyrus pluoštinius linus (jeigu valdos apskaitoje yra duomenų) |
| --- | --- |

364.

Linai, išskyrus pluoštinius linus (jeigu valdos apskaitoje yra duomenų)

| 334. | Kiti (įskaitant nepluoštinius linus, jeigu jie neužregistruoti po 364 paantrašte, ricinmedžiai, dygminai, sezamas, žemės riešutai, garstyčios, aguonos ir kiti aliejiniai augalai) |
| --- | --- |

334.

Kiti (įskaitant nepluoštinius linus, jeigu jie neužregistruoti po 364 paantrašte, ricinmedžiai, dygminai, sezamas, žemės riešutai, garstyčios, aguonos ir kiti aliejiniai augalai)

133.   Apyniai (neįskaitant sėklų)

134.   Tabakas (neįskaitant sėklų)

134 antraštės „Tabakas“ paantraštės:

Paantraštės, atitinkančios tabako veislių grupes, kaip apibūdinta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 (5) 171ca straipsnyje. Išsamesnius duomenis reikia įvesti, jeigu jie yra valdos ataskaitose.

| 365. | Vytintas dūmuose (priskiriamos veislės: Virginia, Virginia D bei jo hibridai ir Bright) |
| --- | --- |

365.

Vytintas dūmuose (priskiriamos veislės: Virginia, Virginia D bei jo hibridai ir Bright)

| 366. | Šviesusis, vytintas ore (priskiriamos veislės: Burley, Badischer Burley bei jo hibridai ir Maryland) |
| --- | --- |

366.

Šviesusis, vytintas ore (priskiriamos veislės: Burley, Badischer Burley bei jo hibridai ir Maryland)

| 367. | Tamsusis, vytintas ore (priskiriamos veislės: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay ir jo hibridai, Dragon Vert ir jo hibridai, Philippin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero ir jo hibridai, Rio Grande ir jo hibridai, Forchheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, Geudertheimer hibridai, Beneventano, Brasile Selvaggio ir panašios veislės, fermentuotas Burley bei Havanna) |
| --- | --- |

367.

Tamsusis, vytintas ore (priskiriamos veislės: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay ir jo hibridai, Dragon Vert ir jo hibridai, Philippin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero ir jo hibridai, Rio Grande ir jo hibridai, Forchheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, Geudertheimer hibridai, Beneventano, Brasile Selvaggio ir panašios veislės, fermentuotas Burley bei Havanna)

| 368. | Vytintas virš liepsnos (priskiriamos veislės: Kentucky bei jo hibridai, Moro di Cori bei Salento) |
| --- | --- |

368.

Vytintas virš liepsnos (priskiriamos veislės: Kentucky bei jo hibridai, Moro di Cori bei Salento)

| 369. | Vytintas saulėje (priskiriamos veislės: Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina ir panašios veislės, Myrodata Smyrnis, Trapezous ir Phi I, Kaba Koulak (neklasikinė), Tsebelia bei Mavra) |
| --- | --- |

369.

Vytintas saulėje (priskiriamos veislės: Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina ir panašios veislės, Myrodata Smyrnis, Trapezous ir Phi I, Kaba Koulak (neklasikinė), Tsebelia bei Mavra)

| 370. | Basmas (priskiriamos veislės: Basmas) |
| --- | --- |

370.

Basmas (priskiriamos veislės: Basmas)

| 371. | Katerini (priskiriamos veislės: Katerini ir panašios veislės) |
| --- | --- |

371.

Katerini (priskiriamos veislės: Katerini ir panašios veislės)

| 372. | Kaba-Koulak (klasikinis) (priskiriamos veislės: Elassona, Myrodata Agrinion ir Zychnomyrodata) |
| --- | --- |

372.

Kaba-Koulak (klasikinis) (priskiriamos veislės: Elassona, Myrodata Agrinion ir Zychnomyrodata)

135.   Kitos pramoninės kultūros (neįskaitant sėklų)

Taip pat medvilnė ar cukranendrės, pluoštiniai linai ir kanapės.

135 antraštės „Kitos pramoninės kultūros“ paantraštės:

| 345. | Vaistiniai, pagardai, kvapnieji ir prieskoniniai augalai, įskaitant arbatą, kavą ir cikoriją kavai |
| --- | --- |

345.

Vaistiniai, pagardai, kvapnieji ir prieskoniniai augalai, įskaitant arbatą, kavą ir cikoriją kavai

| 346. | Cukranendrės |
| --- | --- |

346.

Cukranendrės

| 347. | Medvilnė: ataskaitinių metų produkciją (5 stulpelis) reikia nurodyti nevalyto medvilnės pluošto svoriu (100 kg) |
| --- | --- |

347.

Medvilnė: ataskaitinių metų produkciją (5 stulpelis) reikia nurodyti nevalyto medvilnės pluošto svoriu (100 kg)

| 373. | Pluoštiniai linai (jeigu valdos ataskaitose yra duomenų) |
| --- | --- |

373.

Pluoštiniai linai (jeigu valdos ataskaitose yra duomenų)

| 374. | Kanapės (jeigu valdos ataskaitose yra duomenų) |
| --- | --- |

374.

Kanapės (jeigu valdos ataskaitose yra duomenų)

| 348. | Kitos pramoninės kultūros. Taip pat priskiriami pluoštiniai linai ir kanapės, jeigu neužregistruotos po 373 ir 374 antraštėmis. |
| --- | --- |

348.

Kitos pramoninės kultūros. Taip pat priskiriami pluoštiniai linai ir kanapės, jeigu neužregistruotos po 373 ir 374 antraštėmis.

Daržovės ir nedaugiamečių augalų vaisiai

136.   Šviežios laukuose auginamos daržovės, melionai ir braškės: augalai, auginami sėjomainoje su žemės ūkio kultūromis, įskaitant ananasus ir cukrinius kukurūzus

137.   Šviežios daržovės, melionai ir braškės, auginami prekiniuose daržuose, lauke: augalai, auginami kartu su kitais sodo augalais ir trumpos sėjomainos sistemoje beveik nenutrūkstamo naudojimo žemėje gaunant keletą derlių per metus, įskaitant ananasus ir saldžiuosius kukurūzus

138.   Šviežios daržovės, melionai, braškės, auginami po stogu (įskaitant ananasus ir cukrinius kukurūzus): augalai, auginami po stogu (šiltnamiuose, nuolatiniuose šiltadaržiuose, prieinamuose plastikiniuose arkiniuose šiltnamiuose) per visą augimo laikotarpį arba didžiąją jo dalį. Neprieinamuose plastikiniuose arkiniuose šiltnamiuose, po plastikiniais gaubtais ar išardomuose šiltnamiuose auginami augalai nelaikomi po stogu auginamais augalais. Jeigu šiltnamis kelių aukštų, įskaitomas tik pagrindinis plotas.

136, 137 ir 138 antraščių „Daržovės ir nedaugiamečiai vaisiai“ paantraštės:

Produktai įrašomi po paantraštėmis nepriklausomai nuo jų tolesnio panaudojimo (šviežių produktų suvartojimas, džiovinimas, perdirbimas, konservavimas ir t. t.). Išsamesnius duomenis reikia įvesti, jeigu jie yra valdos ataskaitose.

| 335. | Kopūstai, žiediniai kopūstai, brokoliai ir t. t. |
| --- | --- |

335.

Kopūstai, žiediniai kopūstai, brokoliai ir t. t.

| 336. | Lapinės daržovės (porai, špinatai, salotos ir t. t.) |
| --- | --- |

336.

Lapinės daržovės (porai, špinatai, salotos ir t. t.)

| 337. | Pomidorai |
| --- | --- |

337.

Pomidorai

| 375. | Cukriniai kukurūzai (jeigu valdos ataskaitose yra duomenų) |
| --- | --- |

375.

Cukriniai kukurūzai (jeigu valdos ataskaitose yra duomenų)

| 338. | Dėl vaisių ar žiedų auginamos daržovės (aguročiai, cukinijos, baklažanai, dygliuotieji agurkai, artišokai, saldžiosios paprikos ir t. t.), išskyrus pomidorus. Taip pat cukriniai kukurūzai, jeigu neužregistruoti po 375 paantrašte |
| --- | --- |

338.

Dėl vaisių ar žiedų auginamos daržovės (aguročiai, cukinijos, baklažanai, dygliuotieji agurkai, artišokai, saldžiosios paprikos ir t. t.), išskyrus pomidorus. Taip pat cukriniai kukurūzai, jeigu neužregistruoti po 375 paantrašte

| 339. | Dėl šaknų, svogūnėlių ar gumbavaisių auginamos daržovės (išskyrus bulves) |
| --- | --- |

339.

Dėl šaknų, svogūnėlių ar gumbavaisių auginamos daržovės (išskyrus bulves)

| 340. | Ankštinės daržovės (žirniai, pupos ir t. t., išskyrus lęšius ir dvispalvius raženius) |
| --- | --- |

340.

Ankštinės daržovės (žirniai, pupos ir t. t., išskyrus lęšius ir dvispalvius raženius)

| 341. | Nedaugiamečių augalų vaisiai (braškės, melionai, arbūzai, ananasai ir t. t.) |
| --- | --- |

341.

Nedaugiamečių augalų vaisiai (braškės, melionai, arbūzai, ananasai ir t. t.)

139.   Grybai: visas plotas, kur vienas po kito auginami grybų derliai (pagrindinis plotas x pilnų derlių skaičius), turėtų būti nurodomas kvadratiniais metrais. Šis plotas neįtraukiamas į bendrus duomenis (183 antraštė).

Gėlės ir dekoratyviniai augalai

140.   Lauke auginamos gėlės ir dekoratyviniai augalai (neįskaitant daigynų, kurie turi būti įrašyti po 157 antrašte) (pagrindinis plotas)

141.   Po stogu auginamos gėlės ir dekoratyviniai augalai (pagrindinis plotas)

140 ir 141 antraščių „Gėlės ir dekoratyviniai augalai“ paantraštės:

Išsamesnius duomenis reikia įvesti, jeigu jie yra valdos ataskaitose.

| 342. | Gėlių svogūnėliai, gumbasvogūniai ir gumbavaisiai |
| --- | --- |

342.

Gėlių svogūnėliai, gumbasvogūniai ir gumbavaisiai

| 343. | Skintos gėlės ir žiedpumpuriai |
| --- | --- |

343.

Skintos gėlės ir žiedpumpuriai

| 344. | Žydintys ir dekoratyviniai augalai |
| --- | --- |

344.

Žydintys ir dekoratyviniai augalai

Sėklos

142.   Žolių sėklos (žolės ir pašariniai ankštiniai augalai)

143.   Kitos sėklos (sodininkystės sėklos, sėklos ir sodinukai ariamajai žemei, neįskaitant grūdų, džiovintų ankštinių augalų, bulvių, aliejinių augalų ir žolių sėklų)

Pašarinės kultūros ir pūdymas

144.   Pašariniai šakniavaisiai ir bastučio genties daržovės (pašariniai runkeliai, šakniavaisiniai griežčiai, pašarinės morkos ir pašarinės ropės, pusiau cukriniai pašariniai runkeliai, kiti pašariniai šakniavaisiai ir bastučio genties daržovės) (neįskaitant sėklinių)

145.   Kiti pašariniai augalai

Visos žaliosios metinės ar daugiametės pašarinės kultūros, auginamos sėjomainoje ir užimančios tą patį žemės plotą trumpiau nei penkerius metus, neįskaitant žolinių kultūrų.

145 antraštės „Kiti pašariniai augalai“ paantraštės:

| 326. | Pašariniai kukurūzai |
| --- | --- |

326.

Pašariniai kukurūzai

| 327. | Kiti silosuojami javai |
| --- | --- |

327.

Kiti silosuojami javai

| 328. | Kiti pašariniai augalai |
| --- | --- |

328.

Kiti pašariniai augalai

146.   Pūdymas: žemė, iš kurios per visus ataskaitinius metus negaunamas joks derlius. Atidėtą žemę pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 ir nedirbamą žemę taip pat reikia užregistruoti. Dar registruojama ir apaugusi žole atidėta žemė. Atidėtą žemę, kurioje auga leistini nemaistiniai pasėliai, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003, reikia užregistruoti pagal atitinkamą pasėlių pavadinimo antraštę ir „pasėlių rūšies“ 8 arba 9 kodą.

147.   Vienmetė žolė: žolė, sėta ariamojoje žemėje ir naudojama kaip žaliųjų pašarų kultūra trumpiau nei penkeri metai; įtraukiant trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui tam skirtus plotus. Bendroji šieno ir (arba) žolės pardavimų iš šių plotų suma taip pat turi būti nurodyta po šia antrašte.

148.   Kiti pasėliai, neįtraukti į 120–147 antraštes ar į anksčiau paminėtas paantraštes.

149.   Kitiems nuomojama sėjai paruošta žemė, įskaitant darbuotojams suteikiamą naudotis žemę, kaip atlyginimą natūra.

150.   Pievos ir daugiametės ganyklos: kultivuojamos žemės ūkio naudmenos, nedirbamos pagal sėjomainų sistemą, bet nuolat paskirtos (penkeriems metams arba ilgiau) sėjamų arba laukinių žaliųjų pašarų kultūrų auginimui, paprastai tręšiamos ir įdirbamos. Bendroji šieno ir (arba) žolės pardavimų iš šių plotų suma taip pat turi būti nurodyta po šia antrašte.

151.   Nesukultūrintos ganyklos: prastos kokybės ganyklos, įskaitant krūmynus, paprastai netręšiamos ir nedirbamos.

314.   Daugiametės ganyklos, kurios jau nebenaudojamos gamybos tikslais ir atitinkančios subsidijų skyrimo kriterijus.

Daugiamečiai augalai

152.   Vaismedžių sodai ir uogynai

Taip pat įskaitant tropinius ir subtropinius vaisius; įskaitant bananus, bet neįskaitant po stogu auginamų daugiamečių augalų, registruojamų po 156 antrašte.

152 antraštės „Vaismedžių sodai ir uogynai“ paantraštės:

Produktai įrašomi pagal tokias paantraštes nepriklausomai nuo jų tolimesnio panaudojimo (šviežių produktų suvartojimas, džiovinimas, perdirbimas, konservavimas ir t. t.)

| 349. | Sėklavaisiai: obuoliai, kriaušės ir t. t., neįskaitant razinų (291 paantraštė) ir valgomųjų vynuogių (285 paantraštė). |
| --- | --- |

349.

Sėklavaisiai: obuoliai, kriaušės ir t. t., neįskaitant razinų (291 paantraštė) ir valgomųjų vynuogių (285 paantraštė).

| 350. | Kaulavaisiai: slyvos, persikai, abrikosai, vyšnios ir t. t., neįskaitant valgomųjų alyvuogių (281 paantraštė). |
| --- | --- |

350.

Kaulavaisiai: slyvos, persikai, abrikosai, vyšnios ir t. t., neįskaitant valgomųjų alyvuogių (281 paantraštė).

| 351. | Riešutai: graikiniai, lazdyno riešutai, migdolai, kaštainiai ir t. t. |
| --- | --- |

351.

Riešutai: graikiniai, lazdyno riešutai, migdolai, kaštainiai ir t. t.

| 352. | Smulkūs vaisiai ir uogos: raudonieji ir baltieji serbentai, avietės, figos ir t. t. (neįskaitant braškių, melionų ir ananasų: 136, 137 ir 138 antraštės) |
| --- | --- |

352.

Smulkūs vaisiai ir uogos: raudonieji ir baltieji serbentai, avietės, figos ir t. t. (neįskaitant braškių, melionų ir ananasų: 136, 137 ir 138 antraštės)

| 353. | Tropiniai ir subtropiniai vaisiai: bananai, avokados, mango, papajos ir t. t. |
| --- | --- |

353.

Tropiniai ir subtropiniai vaisiai: bananai, avokados, mango, papajos ir t. t.

153.   Citrusinių vaisių sodai.

153 antraštės „Citrusinių vaisių sodai“ paantraštės:

| 354. | Apelsinai |
| --- | --- |

354.

Apelsinai

| 355. | Tanžerinai, mandarinai, klementinos ir panašūs smulkūs vaisiai |
| --- | --- |

355.

Tanžerinai, mandarinai, klementinos ir panašūs smulkūs vaisiai

| 356. | Citrinos |
| --- | --- |

356.

Citrinos

| 357. | Kiti citrusiniai vaisiai |
| --- | --- |

357.

Kiti citrusiniai vaisiai

154.   Alyvmedžių giraitės

154 antraštės „Alyvmedžių giraitės“ paantraštės:

| 281. | Valgomosios alyvuogės |
| --- | --- |

281.

Valgomosios alyvuogės

| 282. | Alyvuogės aliejaus gamybai (parduodamos vaisiais) |
| --- | --- |

282.

Alyvuogės aliejaus gamybai (parduodamos vaisiais)

| 283. | Alyvuogių aliejus |
| --- | --- |

283.

Alyvuogių aliejus

| 284. | Šalutiniai alyvuogių produktai |
| --- | --- |

284.

Šalutiniai alyvuogių produktai

155.   Vynuogienojai

155 antraštės „Vynuogienojai“ paantraštės:

| 285. | Valgomosios vynuogės |
| --- | --- |

285.

Valgomosios vynuogės

| 286. | Rūšiniam vynui gaminti skirtos vynuogės, kurioms naudojama saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN) |
| --- | --- |

286.

Rūšiniam vynui gaminti skirtos vynuogės, kurioms naudojama saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN)

| 292. | Rūšiniam vynui gaminti skirtos vynuogės, kurioms naudojama saugoma geografinė nuoroda (SGN) |
| --- | --- |

292.

Rūšiniam vynui gaminti skirtos vynuogės, kurioms naudojama saugoma geografinė nuoroda (SGN)

| 293. | Kitiems vynams gaminti skirtos vynuogės |
| --- | --- |

293.

Kitiems vynams gaminti skirtos vynuogės

| 288. | Įvairūs vynuogienojų produktai: vynuogių misa, sultys, brendis, actas ir kiti ūkyje gaminami produktai |
| --- | --- |

288.

Įvairūs vynuogienojų produktai: vynuogių misa, sultys, brendis, actas ir kiti ūkyje gaminami produktai

| 289. | Rūšinis vynas, kuriam naudojama saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN) |
| --- | --- |

289.

Rūšinis vynas, kuriam naudojama saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN)

| 294. | Rūšinis vynas, kuriam naudojama saugoma geografinė nuoroda (SGN) |
| --- | --- |

294.

Rūšinis vynas, kuriam naudojama saugoma geografinė nuoroda (SGN)

| 295. | Kiti vynai |
| --- | --- |

295.

Kiti vynai

| 291. | Razinos |
| --- | --- |

291.

Razinos

| 304. | Šalutiniai vynuogienojų produktai (išspaudos, nuosėdos) |
| --- | --- |

304.

Šalutiniai vynuogienojų produktai (išspaudos, nuosėdos)

156.   Po stogu auginami daugiamečiai augalai

157.   Daigynai: įskaitant vynuogienojų daigynus; neįskaitant daigynų miškuose, tarnaujančių valdos poreikiams

158.   Kiti daugiamečiai augalai (karklai, vikšriai, bambukai, gluosniai ir t. t.)

159.   Jaunų sodinių augimvietės, vertinamos pagal gamybos priemonių išlaidas (atsižvelgiama tik į tokius sodinius, kurie dar nepasiekė viso gamybos pajėgumo). Ši suma taip pat įrašoma prie investicijų (G lentelė) 96 antraštėje „Daugiamečiai augalai“ (4 stulpelis).

Kiti augalininkystės produktai

160.   Produktai, gauti perdirbus atskirai nepaminėtus valdos augalus; įskaitant alkoholį, bet neįskaitant pagaminto iš vynuogių, obuolių sidro, kriaušių sidro ar kitokio.

161.   Šalutiniai augalininkystės produktai (išskyrus vynuogienojų ar alyvmedžių giraičių šalutinius produktus)

161 antraštės „Augalininkystės šalutiniai produktai“ paantraštės:

Išsamesnė informacija pateikiama, jeigu yra ataskaitose.

| 299. | Šiaudai |
| --- | --- |

299.

Šiaudai

| 300. | Cukrinių runkelių lapai |
| --- | --- |

300.

Cukrinių runkelių lapai

| 301. | Kiti šalutiniai produktai |
| --- | --- |

301.

Kiti šalutiniai produktai

B.   GYVŪNINĖS KILMĖS PRODUKTAI

162.   Karvės pienas

163.   Karvės pieno produktai

164.   Avies pienas

165.   Ožkos pienas

166.   Vilna

167.   Avies pieno produktai

168.   Ožkos pieno produktai

169.   Vištų kiaušiniai (įskaitant perinti skirtus kiaušinius)

170.   Kiti gyvulininkystės produktai (parduotas mėšlas, užmokesčiai už veislinius patinus, kiti nei vištų kiaušiniai ir t. t.)

313.   Medus ir bitininkystės produktai: medus, žaliava midui ir kiti produktai, ir šalutiniai produktai, išreikšti medaus ekvivalentu centneriais (= 100 kg).

171.   Auginimas pagal sutartį

Sąskaitų už auginimą pagal sutartį suma, iš esmės atitinkanti užmokesčius už suteiktas paslaugas ir atvejus, kai turėtojas neprisiima paprastai su šių gyvūnų auginimu arba penėjimu susijusios ekonominės rizikos.

171 antraštės „Auginimas pagal sutartį“ paantraštės:

Išsamesnius duomenis reikia įvesti, jeigu jie yra valdos ataskaitose.

| 307. | Pagal sutartį auginami galvijai |
| --- | --- |

307.

Pagal sutartį auginami galvijai

| 308. | Pagal sutartį auginamos avys ir (arba) ožkos |
| --- | --- |

308.

Pagal sutartį auginamos avys ir (arba) ožkos

| 309. | Pagal sutartį auginamos kiaulės |
| --- | --- |

309.

Pagal sutartį auginamos kiaulės

| 310. | Pagal sutartį auginami paukščiai |
| --- | --- |

310.

Pagal sutartį auginami paukščiai

| 311. | Pagal sutartį auginami kiti gyvūnai |
| --- | --- |

311.

Pagal sutartį auginami kiti gyvūnai

C.   MIŠKININKYSTĖ

173.   Miškinga vietovė

Miškais ir giriomis apaugusi vietovė, įskaitant miške esančius daigynus, taip pat tuopų sodinius. Atskiri medžiai, atžalynai ir alėjos nelaikomos miškinga vietove, jų plotai priskiriami prie juos supančios žemės. Miškinga vietovė registruojama, jeigu ją tvarko turėtojas, jei tvarkoma turėtojo darbo jėgos su valdos įranga ir (arba) iš jos gaunami produktai panaudojami žemės ūkio valdoje.

174.   Nukirstos medienos pardavimai: medienos pardavimų vertė, įskaitant panaudojimą ūkyje per ataskaitinius metus.

175.   Stataus miško pardavimai: stataus miško pardavimų vertė per ataskaitinius metus.

176.   Kiti miškininkystės produktai: miškininkystės produktų pardavimų vertė, neįskaitant medienos (kamštiena, pušų sakai ir t. t.)

D.   KITI PRODUKTAI

172.   Įplaukos iš nepastovių ganomų plotų ir ganyklų išnuomavimo

177.   Darbas pagal sutartį kitiems, įskaitant įrangos išnuomavimą

178.   Palūkanos nuo likvidaus turto turėtojo banko sąskaitoje, kurių reikia valdai valdyti. Šios antraštės pildyti nereikia, jeigu apyvartinis kapitalas nustatomas sutartinai (taip pat žiūrėti instrukcijas dėl apyvartinio kapitalo, 102 antraštė).

179.   Įplaukos iš turizmo, jei turizmas taip sutampa su valdoje vykdoma žemės ūkio veikla, kad jas atskirti praktiškai yra neįmanoma. Šioms įplaukoms priskiriama iš turizmo (stovyklavietės, kotedžai, jojimo paslaugos, medžioklė, žūklė ir t. t.) gauta nuoma. Atitinkamų išlaidų ir darbo sąnaudų neįmanoma atskirti, todėl jos įtraukiamos į atitinkamas antraštes.

180.   Su ankstesniais ataskaitiniais metais susijusių įplaukų pataisymas: per metus gautos su ankstesniais ataskaitiniais metais susijusios sumos, kurios nebuvo įtrauktos į tų ataskaitinių metų gautinas sumas. Dotacijos, subsidijos ir tiesioginės paramos išmokos, susijusios su produktais, gyvūnais, paviršiaus plotu, išlaidomis ir nelaimėmis, turėtų būti įtrauktos einamiesiems ataskaitiniams metams po 112–118 antraštėmis, o ankstesniems ataskaitiniams metams – po serijos numeriu 483.

181.   Kiti anksčiau nepaminėti produktai ir įplaukos: darbuotojų apgyvendinimo vertė, įskaityta į algas ir užmokesčius natūra (vertinama remiantis atitinkamomis išlaidomis), ilgalaikio turto gamyba (visų ilgalaikio turto gamybos išlaidų vertė, įvertinta kaip einamosios ūkio išlaidos: žiūrėti „Bendrieji apibrėžimai ir instrukcijos“ b dalį), gauta kompensacija, kurios negalima niekam konkrečiai priskirti arba atimti iš išlaidų ir t. t.

182.   Kiti plotai ir jų produkcija

182 antraštė apima visus kitus plotus, pvz., asmeninio naudojimo daržas, pastatais užstatyta žemė, keliai, diendaržiai, tvenkiniai ir t. t.

183.   Iš viso: 120–182 ir 313–314 antraščių suma.

Tačiau į plotų sumą neįtraukiami plotai, kuriuose paeiliui auginamos tos pačios kultūros ir grybai. Taigi plotų suma yra bendras valdos plotas.

K LENTELĖS STULPELIAI

Produktai (1 stulpelis)

Produktai turėtų būti nurodomi pagal anksčiau pateiktus numerius.

Augalo tipas (2 stulpelis)

Toliau pateikiami augalų tipai ir juos atitinkantys kodai:

| 0 kodas | : | Šis kodas naudojamas gyvulininkystės produktams, perdirbtiems produktams, atsargoms ir šalutiniams produktams. |
| --- | --- | --- |

0 kodas

:

Šis kodas naudojamas gyvulininkystės produktams, perdirbtiems produktams, atsargoms ir šalutiniams produktams.

| A. | Laukuose auginami augalai (įskaitant lauke auginamas šviežias daržoves, melionus ir braškes sėjomainoje su žemės ūkio pasėliais; neįskaitant pasėlių, auginamų atidėtoje žemėje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003).







  1 kodas | : | Nedrėkinamos pagrindinės kultūros
  Pagrindinėms kultūroms priskiriama:






  — | vienos rūšies kultūros, t. y. vienintelės kultūros, auginamos konkrečiame plote per ataskaitinius metus, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Laukuose auginami augalai (įskaitant lauke auginamas šviežias daržoves, melionus ir braškes sėjomainoje su žemės ūkio pasėliais; neįskaitant pasėlių, auginamų atidėtoje žemėje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003).

1 kodas

:

Nedrėkinamos pagrindinės kultūros

Pagrindinėms kultūroms priskiriama:

—

vienos rūšies kultūros, t. y. vienintelės kultūros, auginamos konkrečiame plote per ataskaitinius metus,

| — | maišytos kultūros: augalai, sėjami, auginami ir nuimami kartu, ir galutinis produktas yra jų mišinys, |
| --- | --- |

—

maišytos kultūros: augalai, sėjami, auginami ir nuimami kartu, ir galutinis produktas yra jų mišinys,

| — | kultūra, iš visų per ataskaitinius metus konkrečiame plote paeiliui augintų kultūrų ilgiausiai išlikusi dirvoje. |
| --- | --- |

—

kultūra, iš visų per ataskaitinius metus konkrečiame plote paeiliui augintų kultūrų ilgiausiai išlikusi dirvoje.

2 kodas

:

Nedrėkinamos kartu auginamos kultūros

Kurį laiką toje pačioje žemėje auginamos kultūros, tačiau paprastai nuimami atskiri derliai per ataskaitinius metus. Bendras plotas yra padalijamas tarp šių kultūrų proporcingai plotui, kurį faktiškai užima kiekviena iš jų

3 kodas

:

Nedrėkinamos paeiliui auginamos kultūros (tarpinės kultūros)

Paeiliui ataskaitiniais metais konkrečiame plote auginamos kultūros ir nelaikomos pagrindinėmis kultūromis.

6 kodas

:

Drėkinamos pagrindinės arba kartu auginamos kultūros

7 kodas

:

Drėkinamos paeiliui auginamos kultūros

Laikoma, kad pasėliai drėkinami, kai vanduo paprastai yra tiekiamas dirbtiniu būdu.

Šie du augalų tipai turi būti nurodyti, jeigu informacija yra ataskaitoje.

| B. | Pramoniniuose lauko daržuose auginamos daržininkystės ir gėlininkystės kultūros








  4 kodas | : | Lauko daržuose auginamos šviežios daržovės, melionai ir braškės (žiūrėti 137 antraštę) ir lauke auginamos gėlės bei dekoratyviniai augalai (žiūrėti 140 antraštę). |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Pramoniniuose lauko daržuose auginamos daržininkystės ir gėlininkystės kultūros

4 kodas

:

Lauko daržuose auginamos šviežios daržovės, melionai ir braškės (žiūrėti 137 antraštę) ir lauke auginamos gėlės bei dekoratyviniai augalai (žiūrėti 140 antraštę).

| C. | Po stogu auginami augalai








  5 kodas | : | Po stogu auginamos šviežios daržovės, melionai ir braškės (žiūrėti 138 antraštę), gėlės bei dekoratyviniai augalai (vienamečiai arba daugiamečiai) (žiūrėti 141 antraštę), daugiamečiai augalai, auginami po stogu (žiūrėti 156 antraštę). Jeigu reikia, dar ir 143, 285 ir 157 antraštės. |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Po stogu auginami augalai

5 kodas

:

Po stogu auginamos šviežios daržovės, melionai ir braškės (žiūrėti 138 antraštę), gėlės bei dekoratyviniai augalai (vienamečiai arba daugiamečiai) (žiūrėti 141 antraštę), daugiamečiai augalai, auginami po stogu (žiūrėti 156 antraštę). Jeigu reikia, dar ir 143, 285 ir 157 antraštės.

| D. | Augalai, auginami atidėtoje žemėje, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003








  8 kodas | : | Nedrėkinami augalai atidėtoje žemėje |
| --- | --- | --- | --- |
| 9 kodas | : | Drėkinami augalai atidėtoje žemėje |

D.

Augalai, auginami atidėtoje žemėje, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003

8 kodas

:

Nedrėkinami augalai atidėtoje žemėje

9 kodas

:

Drėkinami augalai atidėtoje žemėje

| E. | Kuro augalai








  10 kodas | : | Kuro augalai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 88 straipsnyje, nepaisant to, ar už juos suteikta kuro augalų parama, ar ne, neįskaitant „Nemaistinių augalų, auginamų atidėtoje žemėje“. |
| --- | --- | --- | --- |

E.

Kuro augalai

10 kodas

:

Kuro augalai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 88 straipsnyje, nepaisant to, ar už juos suteikta kuro augalų parama, ar ne, neįskaitant „Nemaistinių augalų, auginamų atidėtoje žemėje“.

Trūkstami duomenys (3 stulpelis)

| 0 kodas | : | 0 kodas įvedamas tada, kai duomenų netrūksta. |
| --- | --- | --- |
| 1 kodas | : | 1 kodas turėtų būti įvedamas, kai nenurodomas plotas, kuriame auginami augalai (žiūrėti 4 stulpelį), pavyzdžiui, kai tinkami parduoti augalininkystės produktai parduodami kaip nenuimti pasėliai arba gaunami iš trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui ar atsitiktinai išnuomotos žemės ir jeigu produkcija gaunama perdirbant nupirktus gyvulininkystės arba augalininkystės produktus. |
| 2 kodas | : | 2 kodas turėtų būti įvedamas auginant augalus pagal sutartį, jei dėl pardavimo sąlygų negalima nurodyti faktinės produkcijos (5 stulpelis). |
| 3 kodas | : | 3 kodas turėtų būti įvedamas, kai dėl pardavimo sąlygų negalima nurodyti faktinės produkcijos, o augalai auginami ne pagal sutartį. |
| 4 kodas | : | 4 kodas turėtų būti įvedamas, kai trūksta duomenų apie plotą ir faktinę produkciją. |
| 8 kodas | : | 8 kodas turėtų būti įvedamas 146 kodo produktui, jei plotas yra atidėtas kaip priemonė laikantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 ir nedirbamas (gali būti žaliuojantis laukas). |

0 kodas

:

0 kodas įvedamas tada, kai duomenų netrūksta.

1 kodas

:

1 kodas turėtų būti įvedamas, kai nenurodomas plotas, kuriame auginami augalai (žiūrėti 4 stulpelį), pavyzdžiui, kai tinkami parduoti augalininkystės produktai parduodami kaip nenuimti pasėliai arba gaunami iš trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui ar atsitiktinai išnuomotos žemės ir jeigu produkcija gaunama perdirbant nupirktus gyvulininkystės arba augalininkystės produktus.

2 kodas

:

2 kodas turėtų būti įvedamas auginant augalus pagal sutartį, jei dėl pardavimo sąlygų negalima nurodyti faktinės produkcijos (5 stulpelis).

3 kodas

:

3 kodas turėtų būti įvedamas, kai dėl pardavimo sąlygų negalima nurodyti faktinės produkcijos, o augalai auginami ne pagal sutartį.

4 kodas

:

4 kodas turėtų būti įvedamas, kai trūksta duomenų apie plotą ir faktinę produkciją.

8 kodas

:

8 kodas turėtų būti įvedamas 146 kodo produktui, jei plotas yra atidėtas kaip priemonė laikantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 ir nedirbamas (gali būti žaliuojantis laukas).

Plotas (4 stulpelis)

Plotą reikia nurodyti arais (100 arų = 1 hektaras), išskyrus atvejus, kai reikia nurodyti grybams auginti naudojamą plotą (139 antraštė), kurį reikia nurodyti kvadratiniais metrais. Pastarasis plotas neįtraukiamas į bendrą plotą (žiūrėti 183 antraštę).

Kiekvieno augalininkystės produkto plotas pateikiamas šioje skiltyje, išskyrus šalutinius produktus (161, 284, 299–301 ir 304 antraštės) ir kai kuriuos perdirbtus produktus (160 ir 288 antraštės). Produktai, gauti perdirbant nupirktus augalus, ir tinkamų parduoti augalų produktai, nupirkti kaip nenuimti pasėliai arba gaunami iš trumpesniam kaip vieneri metai laikotarpiui kartais išnuomojamos žemės, pateikiami nenurodant ploto. Į 3 skiltį įrašomas kodas 1 (trūkstami duomenys).

Paantraštėse, kur nurodomos šviežios daržovės, melionai ir braškės (335–341), gėlės bei dekoratyviniai augalai (342–344 antraštės), auginami prekiniuose daržuose lauke arba po stogu, pateikiamas tik augalų užimamas plotas (užsėtas plotas). Pavyzdys. Jeigu ridikėliai ir po jų – porai auginami tame pačiame 1 ha daržo plote lauke, 137 antraštėje nurodomas pagrindinis plotas būtų 1 ha, o užsėtas plotas būtų du kartus po 1 ha ir įrašomas atitinkamai 339 ir 336 antraštėse. Jeigu tokios informacijos valdos ataskaitose nėra, į 3 stulpelį įrašomas 1 kodas (trūkstami duomenys).

Ataskaitinių metų gamyba (5 stulpelis)

Gyvulininkystės ir augalininkystės produktų kiekiai, pagaminti per ataskaitinius metus (neįskaitant jokių nuostolių laukuose ir ūkyje). Nurodomi pagrindinių valdos produktų kiekiai (išskyrus šalutinius produktus).

Šiuos kiekius reikia nurodyti centneriais (100 kg), išskyrus kiaušinius (169 antraštė), kurių kiekiai nurodomi tūkstančiais, ir vyną bei vyno produktus (286–290 antraštės), kurie nurodomi hektolitrais. Po pagrindine 155 antrašte nurodytų vynmedžių kiekis turėtų būti nurodytas centneriais, net jeigu tai susiję su vyno produktais.

Pieno kiekiai nurodomi skystu pienu, neatsižvelgiant į formą, kuria jis parduotas, suvartotas ūkyje ar panaudotas atsiskaitant natūra, ar kitiems ūkio tikslams (grietinė, sviestas, sūris ir t. t.). Veršeliams žindyti suvartotas pienas į gamybą neįtraukiamas.

Jeigu dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais nurodyti negalima (žiūrėti nenuimtų pasėlių ir pasėlių pagal sutartį pardavimą), dėl pasėlių pagal sutartį į 3 stulpelį įrašomas 2 kodas (trūkstami duomenys), o kitais atvejais – 3 kodas.

Pradinė vertė (6 stulpelis)

Produktų atsargoje (sandėliuose) vertė ataskaitinių metų pradžioje, neįskaitant gyvūnų. Produktus reikėtų vertinti supirkimo kainomis įvertinimo dieną.

Pardavimai (7 stulpelis)

Bendroji produktų atsargoje ataskaitinių metų pradžioje ir nuimtų per metus pardavimų vertė (nesvarbu, ar pajamos buvo gautos per ataskaitinius metus ar ne).

Į bendrąją parduotų produktų sumą įeina grąžintų į ūkį produktų (nugriebtas pienas, plaušiena ir t. t.) vertė. Pastaroji vertė taip pat įvedama ir prie ūkio išlaidų.

Bet kokios ataskaitinių metų kompensacinės išmokos (pvz., draudimo išmokos už krušos padarytą žalą) turi būti pridedamos prie konkrečių produktų pardavimų bendrosios sumos, jeigu tik jas galima paskirti tokių produktų gamybai. Kitu atveju jos įrašomos po 181 antrašte „Kiti produktai ir įplaukos“.

Už produktus per ataskaitinius metus gautos dotacijos ir subsidijos neįtraukiamos į bendrąją pardavimų sumą; jos yra įrašomos po 112 antrašte (žiūrėkite šios antraštės pildymo instrukcijas). Kai prekybos išlaidos, jeigu tokių yra, žinomos, jos neatimamos iš bendrosios pardavimų sumos, bet pateikiamos po 71 antrašte „Kitos specialiosios gyvulininkystės išlaidos“ arba „Kitos specialiosios augalininkystės išlaidos“.

Suvartojimas ūkyje ir išmokos natūra (8 stulpelis)

Produktai, suvartoti turėtojo namiškių (įskaitant atostogautojų maistui ruošti panaudotus valdos produktus) ir (arba) panaudoti atsilyginti natūra už prekes ir paslaugas (įskaitant atlyginimą natūra). Konkretūs produktai vertinami supirkimo kainomis.

Galutinė vertė (9 stulpelis)

Produktų atsargų (sandėliuose) vertė ataskaitinių metų pabaigoje, neįskaitant gyvūnų. Produktus reikėtų vertinti supirkimo kainomis įvertinimo dieną.

Panaudojimas ūkyje (10 stulpelis)

Valdos produktų atsargų (sandėliuose) ataskaitinių metų pradžioje ir (arba) produktų, pagamintų per metus bei panaudotų kaip gamybos priemonės valdoje per metus, supirkimo vertė. Čia įeina:

| — | pašarai:
  paklausių valdos produktų (produktų, kurie einamuoju laikotarpiu yra tinkami parduoti), sunaudotų per metus pašarams, supirkimo vertė. Valdoje sunaudoti ūkio šiaudai (kaip pašaras ir kraikas) vertinami tik tada, kai juos galima parduoti tame regione tais konkrečiais metais. Veršeliams žįsti suvartotas pienas neįtraukiamas į panaudojimą ūkyje.
  Konkretūs produktai yra vertinami „supirkimo“ kaina, |
| --- | --- |

—

pašarai:

paklausių valdos produktų (produktų, kurie einamuoju laikotarpiu yra tinkami parduoti), sunaudotų per metus pašarams, supirkimo vertė. Valdoje sunaudoti ūkio šiaudai (kaip pašaras ir kraikas) vertinami tik tada, kai juos galima parduoti tame regione tais konkrečiais metais. Veršeliams žįsti suvartotas pienas neįtraukiamas į panaudojimą ūkyje.

Konkretūs produktai yra vertinami „supirkimo“ kaina,

| — | sėklos:
  paklausių ūkio produktų, panaudotų per ataskaitinius metus kaip pasėlių sėklos, supirkimo vertė. |
| --- | --- |

—

sėklos:

paklausių ūkio produktų, panaudotų per ataskaitinius metus kaip pasėlių sėklos, supirkimo vertė.

L.   KVOTOS IR KITOS TEISĖS

Ataskaitinių metų pabaigoje turimų nuosavų kvotų kiekis visada turi būti įrašomas į 9 stulpelį.

Taip pat įrašykite anksčiau laisvai įgytas kvotas einamosiomis rinkos kainomis, jeigu jomis galima prekiauti nepriklausomai nuo žemės. Kvotos, kuriomis negalima prekiauti nepriklausomai nuo susijusios žemės, registruojamos tik G lentelėje.

Kai kurie duomenys, atskirai arba kaip suvestinių duomenų dalys, tuo pat metu įtraukiami į kitas F, G ir (arba) K lentelių antraštes.

Galimos antraštės:

| 401. | Pienas |
| --- | --- |

401.

Pienas

| 402. | Priemokos už karves žindenes |
| --- | --- |

402.

Priemokos už karves žindenes

| 404. | Priemokos už avis vedekles ir ožkas |
| --- | --- |

404.

Priemokos už avis vedekles ir ožkas

| 421. | Cukriniai runkeliai |
| --- | --- |

421.

Cukriniai runkeliai

| 422. | Tabakas |
| --- | --- |

422.

Tabakas

| 423. | Krakmolinės bulvės |
| --- | --- |

423.

Krakmolinės bulvės

| 441. | Amoniakas |
| --- | --- |

441.

Amoniakas

| 442. | Organinis mėšlas |
| --- | --- |

442.

Organinis mėšlas

| 470. | Teisė į išmokas pagal supaprastintą išmokų schemą (neprivaloma) |
| --- | --- |

470.

Teisė į išmokas pagal supaprastintą išmokų schemą (neprivaloma)

| 499. | Kitos. |
| --- | --- |

499.

Kitos.

L LENTELĖS STULPELIAI

Kvotos ar kitos teisės (1 stulpelis)

Kvotos arba teisės antraštė.

Duomenų tipas (2 stulpelis)

| 1 kodas | : | Su turtu susiję įrašai: pirkimai ir pardavimai |
| --- | --- | --- |
| 2 kodas | : | Su pajamomis susiję įrašai: kvotų nuomojimas ar išsinuomavimas |

1 kodas

:

Su turtu susiję įrašai: pirkimai ir pardavimai

2 kodas

:

Su pajamomis susiję įrašai: kvotų nuomojimas ar išsinuomavimas

(3 stulpelis): Nenaudojama.

Mokėjimai (4 stulpelis)

| | 1 kodui 2 stulpelyje:
  Už nupirktas kvotas ar kitas teises sumokėta suma. |
| --- | --- |

1 kodui 2 stulpelyje:

Už nupirktas kvotas ar kitas teises sumokėta suma.

| | 2 kodui 2 stulpelyje:
  Už kvotų ar kitų teisių išperkamąją nuomą arba nuomą sumokėta suma. Taip pat įtraukiama į F lentelės 85 antraštę „Sumokėta nuoma“. |
| --- | --- |

2 kodui 2 stulpelyje:

Už kvotų ar kitų teisių išperkamąją nuomą arba nuomą sumokėta suma. Taip pat įtraukiama į F lentelės 85 antraštę „Sumokėta nuoma“.

Įplaukos (5 stulpelis)

| | 1 kodui 2 stulpelyje:
  Už parduotas kvotas ar kitas teises gauta suma. |
| --- | --- |

1 kodui 2 stulpelyje:

Už parduotas kvotas ar kitas teises gauta suma.

| | 2 kodui 2 stulpelyje:
  Už kvotų ar kitų teisių išperkamąją nuomą arba nuomą gauta suma. Taip pat įtraukiama į K lentelės 181 antraštę „Kiti produktai ir įplaukos“. |
| --- | --- |

2 kodui 2 stulpelyje:

Už kvotų ar kitų teisių išperkamąją nuomą arba nuomą gauta suma. Taip pat įtraukiama į K lentelės 181 antraštę „Kiti produktai ir įplaukos“.

Pradinė vertė (6 stulpelis)

| | 1 kodui 2 stulpelyje:
  Paties savininko turimo kiekio, anksčiau laisvai įgytų ar nusipirktų, pradinė vertė, kurią reikėtų nurodyti einamojo laikotarpio rinkos vertėmis, jeigu kvotomis galima prekiauti nepriklausomai nuo susijusios žemės. |
| --- | --- |

1 kodui 2 stulpelyje:

Paties savininko turimo kiekio, anksčiau laisvai įgytų ar nusipirktų, pradinė vertė, kurią reikėtų nurodyti einamojo laikotarpio rinkos vertėmis, jeigu kvotomis galima prekiauti nepriklausomai nuo susijusios žemės.

| | 2 kodui 2 stulpelyje:
  Netaikytina. |
| --- | --- |

2 kodui 2 stulpelyje:

Netaikytina.

Nuvertėjimas (7 stulpelis)

Kvotų ir kitų teisių nuvertėjimą galima įrašyti į šią skiltį. Tačiau kvotų ir kitų teisių nuvertėjimo negalima registruoti G lentelėje (340 langelis).

Galutinė vertė (8 stulpelis)

| | 1 kodui 2 stulpelyje:
  Paties savininko turimo kiekio, anksčiau laisvai įgytų ar nusipirktų, galutinė vertė, kurią reikėtų nurodyti einamojo laikotarpio rinkos vertėmis, jeigu kvotomis galima prekiauti nepriklausomai nuo susijusios žemės. |
| --- | --- |

1 kodui 2 stulpelyje:

Paties savininko turimo kiekio, anksčiau laisvai įgytų ar nusipirktų, galutinė vertė, kurią reikėtų nurodyti einamojo laikotarpio rinkos vertėmis, jeigu kvotomis galima prekiauti nepriklausomai nuo susijusios žemės.

| | 2 kodui 2 stulpelyje:
  Netaikytina. |
| --- | --- |

2 kodui 2 stulpelyje:

Netaikytina.

Kiekis (9 stulpelis)

Vienetai, kuriuos reikia naudoti:

| — | 401, 421–441 antraštėse: centneriai, |
| --- | --- |

—

401, 421–441 antraštėse: centneriai,

| — | 442 antraštėje: centneriai arba gyvūnų skaičius, jei tai numatyta nacionaliniuose teisės aktuose, |
| --- | --- |

—

442 antraštėje: centneriai arba gyvūnų skaičius, jei tai numatyta nacionaliniuose teisės aktuose,

| — | 402 ir 404 antraštėse: priemokų pagrindinių vienetų skaičius, |
| --- | --- |

—

402 ir 404 antraštėse: priemokų pagrindinių vienetų skaičius,

| — | 470 antraštėje: teisių skaičius, |
| --- | --- |

—

470 antraštėje: teisių skaičius,

| — | 499 antraštėje įrašų nėra. |
| --- | --- |

—

499 antraštėje įrašų nėra.

Mokesčiai, papildoma rinkliava (10 stulpelis)

Įrašoma tik vieną kartą, jei 2 skiltis = 2.

401 antraštė: papildoma pieno rinkliava, taikoma produkcijai per ataskaitinius metus, arba sumokėta suma.

M.   TIESIOGINĖS IŠMOKOS pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (600–680 ir 700–772 antraštės) (6)

600.   Ploto išmokos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003.

Bendroji išmokų už plotą suma taip pat turi būti įrašoma į J lentelę kodu 600. Į ją taip pat įeina ploto išmokos už atidėtą žemę ir kuro augalus.

Išsami informacija apie 600 antraštę

Antraštės 621–638 pildomos drėkinamiems augalams tik tada, jei jų auginimas specialiai numatytas nacionaliniame regioniniame plane. Tokiu atveju plotus ir išmokas nereikia traukti į 601–618 antraštes. Jeigu drėkinami plotai nėra specialiai išskirti nacionaliniame regionavimo plane, jie įrašomi 601–618 antraštėse.

601.   Išmokos už plotą nedrėkinamose žemėse

4 stulpelio pagrindinių vienetų išmokoms skaičius: 602–618 antraščių suma, išskyrus 608, 614 ir 618 antraštes, jei tie patys pagrindiniai vienetai taip pat įrašyti kitoje M lentelės 5 stulpelio „Bendroji parama“ antraštėje: 602–618 antraščių suma.

Reikėtų užpildyti įvairias paantraštes, bent jau tada, kai valstybė narė numatė savo regionavimo plane skirtingą kompensacijos schemą (dėl referencinio derlingumo, vienetinės paramos dydžio, bendro remtino ploto) skirtingiems paramai gauti tinkamiems augalams.

602.   Išmokos už javų plotus

603.   Išmokos už aliejinių augalų plotus

604.   Išmokos už baltyminių augalų plotus

605.   Išmokos už javų silosui plotus

606.   Išmokos už grūdinių kukurūzų plotus

607.   Išmokos už kukurūzų silosui plotus

608.   Ploto išmokų priedai už kietuosius kviečius tradicinės gamybos plotuose arba speciali parama kietųjų kviečių auginimui, kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnio 4 dalyje.

609.   Išmokos už kitų pasėlių plotus ariamoje žemėje

611.   Išmokos už žolės silosui plotus

612.   Išmokos už pluoštui auginamų linų plotus

613.   Išmokos už pluoštui auginamų kanapių plotus

614.   Priemoka už baltyminius augalus (jei neįtraukta į 604 antraštę)

618.   Specialioji priemoka už kietųjų kviečių kokybę (jei neįtraukta į 608 antraštę)

621.   Išmokos už drėkinamos žemės plotus

4 stulpelio pagrindinių vienetų išmokoms skaičius: 622–638 antraščių suma, išskyrus 628, 634 ir 638 antraštes, kai tie patys pagrindiniai vienetai taip pat įrašyti kitoje M lentelės 5 stulpelio „Bendroji parama“ antraštėje: 622–638 antraščių suma.

Reikėtų užpildyti įvairias paantraštes, bent jau tada, kai valstybė narė numatė savo regionavimo plane skirtingą kompensacijos schemą (dėl referencinio derlingumo, vienetinės paramos dydžio, bendro remtino ploto) skirtingiems paramai gauti tinkamiems augalams.

622.   Ploto išmokos už drėkinamus javus

623.   Išmokos už drėkinamų baltyminių augalų plotus

624.   Išmokos už drėkinamus javų silosui plotus

625.   Išmokos už drėkinamus grūdinių kukurūzų plotus

626.   Ploto išmokos už drėkinamus grūdinius kukurūzus

627.   Ploto išmokos už drėkinamus kukurūzus silosui

628.   Ploto išmokų priedai už drėkinamus kietuosius kviečius tradicinės gamybos plotuose arba speciali parama, kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnio 4 dalyje.

629.   Išmokos už kitas drėkinamų lauko kultūrų plotus

632.   Išmokos už drėkinamų pluoštui auginamų linų plotus

633.   Išmokos už drėkinamų pluoštui auginamų kanapių plotus

634.   Baltyminių augalų priemoka už drėkinamus baltyminius augalus (jei neįtraukta į 624 antraštę)

638.   Specialioji priemoka už drėkinamų kietųjų kviečių kokybę (jei neįtraukta į 628 antraštę)

650.   Išmokos už atidėtos žemės plotus

655.   Parama kuro augalams

670.   Supaprastintų išmokų schema pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003.

4 stulpelio pagrindinių vienetų išmokoms skaičius: 671–673 antraščių suma. 5 stulpelyje, bendra paramos suma: 671–673 antraščių suma.

Bendra paramos pagal supaprastintą išmokų schemą už plotą suma taip pat taip pat turi būti įrašyta į J lentelę, 670 kodu.

Išsami informacija apie 670 antraštę

| Antraštės | Pagrindinių vienetų išmokoms skaičius | Bendra paramos suma |
| --- | --- | --- |
| 671 | Išmokos pagal bendrosios išmokos schemą (išskyrus priskiriamą 672–674 antraštėms); taip pat įeina pievų ar daugiamečių ganyklų, jei nediferencijuota | Privaloma | Privaloma |
| 672 | Parama pagal bendrosios išmokos schemą pievoms ar daugiametėms ganykloms | Neprivaloma | Neprivaloma |
| 673 | Išmokos pagal bendrosios išmokos schemą už atidėtą žemę | Neprivaloma | Neprivaloma |
| 674 | Išmokos pagal bendrosios išmokos schemą, pagrįsta specialiomis teisėmis į išmokas | Privaloma | Privaloma |

Antraštės

Pagrindinių vienetų išmokoms skaičius

Bendra paramos suma

671

Išmokos pagal bendrosios išmokos schemą (išskyrus priskiriamą 672–674 antraštėms); taip pat įeina pievų ar daugiamečių ganyklų, jei nediferencijuota

Privaloma

Privaloma

672

Parama pagal bendrosios išmokos schemą pievoms ar daugiametėms ganykloms

Neprivaloma

Neprivaloma

673

Išmokos pagal bendrosios išmokos schemą už atidėtą žemę

Neprivaloma

Neprivaloma

674

Išmokos pagal bendrosios išmokos schemą, pagrįsta specialiomis teisėmis į išmokas

Privaloma

Privaloma

680.   Bendrosios išmokos schema už plotą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003.

Bendra paramos pagal bendrosios išmokos schemą už plotą suma taip pat turi būti įrašyta į J lentelę 680 kodu.

700.   Tiesioginės išmokos už jautieną pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003.

Bendroji tiesioginių išmokų už jautieną suma taip pat turi būti įrašyta į J lentelę (700 kodas).

Toliau pateiktoje lentelėje nurodytos visos tiesioginių išmokų už jautieną antraštės pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003.

| Antraštės | Pagrindinių vienetų išmokoms skaičius | Bendra paramos suma |
| --- | --- | --- |
| 700 | Iš viso išmokų už jautieną
  (710, 720, 730, 740, 750, 760 antraščių suma) | — | Privaloma |
| 710 | Specialioji priemoka
  (711 ir 715 antraščių suma) | Privaloma | Privaloma |
| 711 | Specialioji priemoka už bulius | Privaloma | Privaloma |
| 715 | Specialioji priemoka už jaučius | Privaloma | Privaloma |
| 730 | Priemoka už karves žindenes
  (731 ir 735 antraščių suma) | — | Privaloma |
| 731 | Priemoka už karves žindenes skiriama už karves žindenes ir telyčias | Privaloma | Privaloma |
| 735 | Priemoka už karves žindenes: papildoma nacionalinė priemoka | Privaloma | Privaloma |
| 740 | Skerdimo priemoka
  (741 ir 742 antraščių suma) | — | Privaloma |
| 741 | Skerdimo priemoka: Nuo 1 iki 7 mėnesių | Neprivaloma | Privaloma |
| 742 | Skerdimo priemoka: 8 mėnesiai ir daugiau | Privaloma | Privaloma |
| 750 | Ekstensifikacijos išmoka | Privaloma | Privaloma |
| 760 | Papildomos išmokos (nacionalinis paketas) | — | Privaloma |

Antraštės

Pagrindinių vienetų išmokoms skaičius

Bendra paramos suma

700

Iš viso išmokų už jautieną

(710, 720, 730, 740, 750, 760 antraščių suma)

—

Privaloma

710

Specialioji priemoka

(711 ir 715 antraščių suma)

Privaloma

Privaloma

711

Specialioji priemoka už bulius

Privaloma

Privaloma

715

Specialioji priemoka už jaučius

Privaloma

Privaloma

730

Priemoka už karves žindenes

(731 ir 735 antraščių suma)

—

Privaloma

731

Priemoka už karves žindenes skiriama už karves žindenes ir telyčias

Privaloma

Privaloma

735

Priemoka už karves žindenes: papildoma nacionalinė priemoka

Privaloma

Privaloma

740

Skerdimo priemoka

(741 ir 742 antraščių suma)

—

Privaloma

741

Skerdimo priemoka: Nuo 1 iki 7 mėnesių

Neprivaloma

Privaloma

742

Skerdimo priemoka: 8 mėnesiai ir daugiau

Privaloma

Privaloma

750

Ekstensifikacijos išmoka

Privaloma

Privaloma

760

Papildomos išmokos (nacionalinis paketas)

—

Privaloma

770.   Priemoka už pieną, įskaitant papildomas išmokas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003

| Antraštė | Pagrindinių vienetų išmokoms skaičius | Bendra paramos suma |
| --- | --- | --- |
| 770. | Priemoka už pieną ir papildomos priemokos (771 ir 772 antraščių suma) | Privaloma | Privaloma |
| 771. | Priemoka už pieną | Neprivaloma | Neprivaloma |
| 772. | Papildomos išmokos | Neprivaloma | Neprivaloma |

Antraštė

Pagrindinių vienetų išmokoms skaičius

Bendra paramos suma

770.

Priemoka už pieną ir papildomos priemokos (771 ir 772 antraščių suma)

Privaloma

Privaloma

771.

Priemoka už pieną

Neprivaloma

Neprivaloma

772.

Papildomos išmokos

Neprivaloma

Neprivaloma

M LENTELĖS STULPELIAI

Produktas arba produktų derinys (1 stulpelis)

(2 ir 3 stulpeliai): Nenaudojama.

Pagrindinių vienetų išmokoms skaičius (4 stulpelis).

600–655 ir 680 antraštėse plotas, už kurį augintojui mokama parama, turėtų būti nurodomas arais. 710–750 antraštėse reikėtų nurodyti gyvūnų už kuriuos gaunama išmoka, skaičių. 670–673 antraštėse reikėtų nurodyti aktyvuotų teisių skaičių, išreikštą arais. 674 antraštėje turėtų būti nurodytas specialiųjų teisių skaičius. 770–772 antraštėse reikėtų įrašyti individualaus referencinio kiekio sumą (centneriais).

Bendroji parama (5 stulpelis)

Gautos paramos arba per ataskaitinius metus gautų teisių išmokoms gauti suma.

Referencinis kiekis (6 stulpelis)

602–613, 622–633 ir 650 antraštėse reikėtų nurodyti augalų referencinį derlingumą (kilogramais iš hektaro), naudojamą gaunamoms priemokoms apskaičiuoti. Jeigu tokių duomenų valdos ataskaitose nėra, juos gali įrašyti paskirtos ryšių įstaigos, naudodamos regioninius duomenis pagal valdos vietovę.

(7–10 stulpeliai): Nenaudojama.

N.   GYVŪNŲ PIRKIMŲ IR PARDAVIMŲ DUOMENYS

Gyvūnų kategorijos nurodomos naudojant kodinius numerius 22–50, atitinkančius D lentelėje naudojamas tų pačių gyvūnų kategorijų antraštes.

Atskirų gyvūnų rūšių (arklių, galvijų, avių, ožkų, kiaulių, paukščių, kitų gyvūnų) pirkimų ir pardavimų tarpines bendrąsias sumas reikia įvesti į E lentelę.

N LENTELĖS STULPELIAI

Gyvūnų kategorija (1 stulpelis)

Atitinka D lentelėje naudojamas antraštes.

(2 ir 3 stulpeliai): Nenaudojama.

Pirktų gyvūnų skaičius (4 stulpelis)

Nurodoma galvijų skaičiumi.

Gyvūnų pirkimai (5 stulpelis)

Iš viso nupirkta gyvūnų per ataskaitinius metus (įskaitant pirkimo išlaidas). Susijusios dotacijos ir subsidijos ne atskaičiuojamos nuo visų pirkimų, bet nurodomos po 116 antrašte (žiūrėti šios antraštės pildymo instrukcijas).

Parduotų gyvūnų skaičius (6 stulpelis)

Nurodoma galvijų skaičiumi.

Gyvūnų pardavimai (7 stulpelis)

Iš viso parduota gyvūnų per ataskaitinius metus. Susijusios dotacijos ir subsidijos neįtraukiamos į bendrą pardavimų sumą, bet nurodomos 112 antraštėje (žiūrėti šios antraštės pildymo instrukcijas). Kai žinomos pardavimo išlaidos (jei tokių yra), jos neatskaičiuojamos nuo bendrosios pardavimų sumos, bet nurodomos po 71 antrašte „Kitos specialiosios gyvulininkystės išlaidos“.

(8–10 stulpeliai): Nenaudojama.

---

(1)  OL L 205, 1982 7 13, p. 5.

(2)  OL L 220, 1985 8 7, p. 1.

(3)  OL L 160, 1999 6 26, p. 80.

(4)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(5)  OL L 345, 2004 11 20, p. 1.

(6)  Jei taikoma, šie kodai gali būti naudojami ir papildomoms nacionalinėms tiesioginėms išmokoms Bulgarijoje, Čekijoje, Estijoje, Kipre, Latvijoje, Maltoje, Lietuvoje, Vengrijoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Slovakijoje ir Slovėnijoje.

---

III PRIEDAS

Atitikties lentelė

| Reglamentas (EEB) Nr. 2237/77 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnis | — |
| — | 2 straipsnis |
| 3 straipsnis | — |
| — | 3 straipsnis |
| — | 4 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| III priedas | — |
| — | III priedas |

Reglamentas (EEB) Nr. 2237/77

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnis

—

—

2 straipsnis

3 straipsnis

—

—

3 straipsnis

—

4 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

—

—

III priedas

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 4.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/70

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. kovo 11 d.

dėl Italijos taikytos valstybės pagalbos C 15/07 (ex NN 20/07) dėl mokestinių lengvatų, skirtų tam tikroms restruktūrizuojamoms kredito įstaigoms

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 869)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/711/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003 m. gruodžio 24 d. Italijos parlamentas priėmė 2003 m. gruodžio 24 d. Įstatymą Nr. 350 (Įstatymas 350/2003) (2), kurio 2 straipsnio 26 dalyje buvo numatyta speciali mokesčių korekcijos schema, skirta tam tikrų kredito įstaigų, restruktūrizuotų ar atsiradusių restruktūrizavus pagal 1990 m. liepos 30 d. Įstatymą Nr. 218 dėl valstybinių kredito įstaigų privatizavimo Italijoje (Įstatymas Nr. 218/1990), turtui. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 24 d. Italijos parlamentas priėmė 2003 m. gruodžio 24 d. Įstatymą Nr. 350 (Įstatymas 350/2003) (2), kurio 2 straipsnio 26 dalyje buvo numatyta speciali mokesčių korekcijos schema, skirta tam tikrų kredito įstaigų, restruktūrizuotų ar atsiradusių restruktūrizavus pagal 1990 m. liepos 30 d. Įstatymą Nr. 218 dėl valstybinių kredito įstaigų privatizavimo Italijoje (Įstatymas Nr. 218/1990), turtui.

| (2) | Italijos valdžios institucijos nepranešė apie schemą Komisijai, kad valstybės pagalba galėtų būti peržiūrėta pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Vis dėlto Komisija pradėjo šios schemos preliminarų tyrimą. |
| --- | --- |

(2)

Italijos valdžios institucijos nepranešė apie schemą Komisijai, kad valstybės pagalba galėtų būti peržiūrėta pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Vis dėlto Komisija pradėjo šios schemos preliminarų tyrimą.

| (3) | 2005 m. rugsėjo 26 d. rašte (D/57424) Komisija Italijos valdžios institucijų paprašė atsiųsti visą reikiamą informaciją, padėsiančią įvertinti schemos suderinamumą su teisės aktais dėl valstybės pagalbos ir jos teisėtumą, atsižvelgdama į EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje įtvirtintą pareigą iš anksto pranešti apie bet kokį ketinimą suteikti valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. rugsėjo 26 d. rašte (D/57424) Komisija Italijos valdžios institucijų paprašė atsiųsti visą reikiamą informaciją, padėsiančią įvertinti schemos suderinamumą su teisės aktais dėl valstybės pagalbos ir jos teisėtumą, atsižvelgdama į EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje įtvirtintą pareigą iš anksto pranešti apie bet kokį ketinimą suteikti valstybės pagalbą.

| (4) | 2005 m. lapkričio 29 d. rašte (A/39913) Italija suteikė prašytą informaciją. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. lapkričio 29 d. rašte (A/39913) Italija suteikė prašytą informaciją.

| (5) | 2006 m. kovo 31 d. rašte Komisija Italijos paprašė papildomų patikslinimų, susijusių su galimu schemos prilyginimu valstybės pagalbai ir su jos suderinamumu su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(5)

2006 m. kovo 31 d. rašte Komisija Italijos paprašė papildomų patikslinimų, susijusių su galimu schemos prilyginimu valstybės pagalbai ir su jos suderinamumu su bendrąja rinka.

| (6) | 2006 m. gegužės 5 d. rašte (A/33466) Italija suteikė prašytą informaciją. |
| --- | --- |

(6)

2006 m. gegužės 5 d. rašte (A/33466) Italija suteikė prašytą informaciją.

| (7) | 2006 m. liepos 3 d. Komisija susitiko su Italijos valdžios institucijomis aptarti nagrinėjamos mokesčių schemos veikimą ir pagrįstumą. Susitikime Komisija atsižvelgė į Italijos valdžios institucijų pateiktus paaiškinimus, nors ir išlaikė kai kurias abejones dėl šios schemos, susijusias su galimu jos prilyginimu valstybės pagalbai ir su jos suderinamumu su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(7)

2006 m. liepos 3 d. Komisija susitiko su Italijos valdžios institucijomis aptarti nagrinėjamos mokesčių schemos veikimą ir pagrįstumą. Susitikime Komisija atsižvelgė į Italijos valdžios institucijų pateiktus paaiškinimus, nors ir išlaikė kai kurias abejones dėl šios schemos, susijusias su galimu jos prilyginimu valstybės pagalbai ir su jos suderinamumu su bendrąja rinka.

| (8) | 2006 m. liepos 28 d. rašte (A/36106) Italijos valdžios institucijos perdavė 2006 m. liepos 3 d. susitikime Italijos pateiktos informacijos ir patikslinimų santrauką. |
| --- | --- |

(8)

2006 m. liepos 28 d. rašte (A/36106) Italijos valdžios institucijos perdavė 2006 m. liepos 3 d. susitikime Italijos pateiktos informacijos ir patikslinimų santrauką.

| (9) | 2007 m. gegužės 30 d. rašte (D/203295) Komisija informavo Italiją apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos priemonės. Sprendime, paskelbtame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios. |
| --- | --- |

(9)

2007 m. gegužės 30 d. rašte (D/203295) Komisija informavo Italiją apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos priemonės. Sprendime, paskelbtame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios.

| (10) | 2007 m. liepos 5 d. rašte (A/35808) Italijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(10)

2007 m. liepos 5 d. rašte (A/35808) Italijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas.

| (11) | Be to, Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas, visų pirma bankų grupės Paribas, į kurią įeina Banca Nazionale del Lavoro, ir bankų grupės UniCredit, į kurią įeina Capitalia, Banca di Roma ir Banco di Sicilia. |
| --- | --- |

(11)

Be to, Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas, visų pirma bankų grupės Paribas, į kurią įeina Banca Nazionale del Lavoro, ir bankų grupės UniCredit, į kurią įeina Capitalia, Banca di Roma ir Banco di Sicilia.

| (12) | Komisija informavo Italijos valdžios institucijas apie gautas trečiųjų šalių pastabas atitinkamai 2007 m. spalio 3 d. ir 2007 m. lapkričio 22 d. raštuose (D/53926 ir D/54681) ir paprašė Italiją savo ruožtu pateikti savo pastabas. 2007 m. lapkričio 5 d. ir 2007 m. gruodžio 21 d. raštuose (A/39031 ir A/40631) Italijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad neturi kitų pastabų ir papildomų komentarų. |
| --- | --- |

(12)

Komisija informavo Italijos valdžios institucijas apie gautas trečiųjų šalių pastabas atitinkamai 2007 m. spalio 3 d. ir 2007 m. lapkričio 22 d. raštuose (D/53926 ir D/54681) ir paprašė Italiją savo ruožtu pateikti savo pastabas. 2007 m. lapkričio 5 d. ir 2007 m. gruodžio 21 d. raštuose (A/39031 ir A/40631) Italijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad neturi kitų pastabų ir papildomų komentarų.

2.   IŠSAMUS SCHEMOS APRAŠYMAS

2.1.   Kapitalo prieaugio apmokestinimas

| (13) | Taikant Italijos mokesčių schemą, kaip ir beveik visas modernias mokesčių schemas, yra laikomasi tam tikrų pagrindinių principų, susijusių su įmonių mokesčiais: įmonių pajamų mokestis yra taikomas didžiajai daliai subjektų, turinčių juridinio asmens statusą (daugiausia prekybos įmonės), nors nuostatą dėl mokesčių skaidrumo, privalomą arba papildomą, galima taikyti ir tam tikriems subjektams, kurie neturi juridinio asmens statuso, taip pat kai kuriems ūkinių bendrovių tipams. Apmokestinamos bendrovės akcininkai yra atskirai nuo bendrovės, kurios akcijas valdo, apmokestinami subjektai ir iš esmės turi mokėti mokestį už kapitalo prieaugį bei dividendus priklausomai nuo turimo akcinio kapitalo, nors galima taikyti metodus, sušvelninančius su turima kapitalo dalimi susijusio dvigubo pajamų apmokestinimo pasekmes. Bendrovės kapitalo prieaugis taip pat yra apmokestinamas, kai yra gaunamas ir pripažįstamas mokesčių tikslais. Bendrovės palūkanų išlaidas iš esmės galima atskaityti, tačiau negalima atskaityti kapitalo sąnaudų, tai leidžia skolos turėtoją apmokestinti tik atskirai už gautas palūkanas (skolos turėtojo mokesčio tarifas), taikyti dvigubą bendrovės apmokestinimą ir bent iš principo akcininko dividendų apmokestinimą, priklausomai nuo turimos bendrovės kapitalo dalies. |
| --- | --- |

(13)

Taikant Italijos mokesčių schemą, kaip ir beveik visas modernias mokesčių schemas, yra laikomasi tam tikrų pagrindinių principų, susijusių su įmonių mokesčiais: įmonių pajamų mokestis yra taikomas didžiajai daliai subjektų, turinčių juridinio asmens statusą (daugiausia prekybos įmonės), nors nuostatą dėl mokesčių skaidrumo, privalomą arba papildomą, galima taikyti ir tam tikriems subjektams, kurie neturi juridinio asmens statuso, taip pat kai kuriems ūkinių bendrovių tipams. Apmokestinamos bendrovės akcininkai yra atskirai nuo bendrovės, kurios akcijas valdo, apmokestinami subjektai ir iš esmės turi mokėti mokestį už kapitalo prieaugį bei dividendus priklausomai nuo turimo akcinio kapitalo, nors galima taikyti metodus, sušvelninančius su turima kapitalo dalimi susijusio dvigubo pajamų apmokestinimo pasekmes. Bendrovės kapitalo prieaugis taip pat yra apmokestinamas, kai yra gaunamas ir pripažįstamas mokesčių tikslais. Bendrovės palūkanų išlaidas iš esmės galima atskaityti, tačiau negalima atskaityti kapitalo sąnaudų, tai leidžia skolos turėtoją apmokestinti tik atskirai už gautas palūkanas (skolos turėtojo mokesčio tarifas), taikyti dvigubą bendrovės apmokestinimą ir bent iš principo akcininko dividendų apmokestinimą, priklausomai nuo turimos bendrovės kapitalo dalies.

| (14) | Akcininkui įsigijus bendrovės akcijų, bendrovės turto apmokestinimo pagrindas nepakeičiamas. Antra vertus, perdavus bendrovės turtą paprastai atsiranda kapitalo prieaugis arba nuostoliai, kurie yra apmokestinami, o mokestį moka perleidžianti įmonė. Kadangi turto perdavimo mokestis paprastai yra sumokamas iš karto, o perduoto turto vertės padidėjimo privalumai mokesčių atžvilgiu pajuntami tik bėgant laikui (periodiški nusidėvėjimai), apmokestinant įmonės turto perdavimą paprastai padidėja parduodančiosios įmonės ir perkančiosios įmonės bendras grynasis mokestis. |
| --- | --- |

(14)

Akcininkui įsigijus bendrovės akcijų, bendrovės turto apmokestinimo pagrindas nepakeičiamas. Antra vertus, perdavus bendrovės turtą paprastai atsiranda kapitalo prieaugis arba nuostoliai, kurie yra apmokestinami, o mokestį moka perleidžianti įmonė. Kadangi turto perdavimo mokestis paprastai yra sumokamas iš karto, o perduoto turto vertės padidėjimo privalumai mokesčių atžvilgiu pajuntami tik bėgant laikui (periodiški nusidėvėjimai), apmokestinant įmonės turto perdavimą paprastai padidėja parduodančiosios įmonės ir perkančiosios įmonės bendras grynasis mokestis.

| (15) | Perduodant bendrovės turtą akcininkams, taip pat apmokestinamas kapitalo prieaugis, susijęs su perduotu turtu, ir atitinkamai padidėja akcininkų gauto turto apmokestinimo pagrindas, ypač jei akcininkai yra įmonės, kadangi turto vertės padidėjimo negalima registruoti, jei jo kapitalo prieaugis nėra pripažintas mokesčių tikslais. |
| --- | --- |

(15)

Perduodant bendrovės turtą akcininkams, taip pat apmokestinamas kapitalo prieaugis, susijęs su perduotu turtu, ir atitinkamai padidėja akcininkų gauto turto apmokestinimo pagrindas, ypač jei akcininkai yra įmonės, kadangi turto vertės padidėjimo negalima registruoti, jei jo kapitalo prieaugis nėra pripažintas mokesčių tikslais.

2.2.   Naujas turto įvertinimas ir bendro pobūdžio korekcija

| (16) | Naujas įmonės turto įvertinimas yra apskaitos operacija, kuria į įmonės balansą įrašyto ilgalaikio turto apskaitinė vertė pritaikoma prie dabartinės vertės (kadangi ilgalaikis turtas paprastai nusidėvi, bėgant laikui jo apskaitinė vertė mažėja, tačiau jo vertė rinkoje gali išlikti nepakitusi ar netgi viršyti likutinę apskaitinę vertę dėl jo vertės pripažinimo ilgalaikėje perspektyvoje). Kadangi įmonės turto apskaitinės vertės padidėjimas neturėtų būti registruojamas be pačios įmonės gauto kapitalo prieaugio pripažinimo taikant mokesčius, naujo įvertinimo metu gautas perviršis turi būti laikomas ilgalaikio turto, kuris gali nusidėvėti tokiomis pat sąlygomis kaip ir kitas turtas, vertės padidėjimu. Be to, ateityje pardavus šį turtą (iš naujo įvertintą) gautas pelnas bus mažesnis dėl mažesnio skirtumo tarp už pardavimą gauto atlygio ir turto apskaitinės vertės. |
| --- | --- |

(16)

Naujas įmonės turto įvertinimas yra apskaitos operacija, kuria į įmonės balansą įrašyto ilgalaikio turto apskaitinė vertė pritaikoma prie dabartinės vertės (kadangi ilgalaikis turtas paprastai nusidėvi, bėgant laikui jo apskaitinė vertė mažėja, tačiau jo vertė rinkoje gali išlikti nepakitusi ar netgi viršyti likutinę apskaitinę vertę dėl jo vertės pripažinimo ilgalaikėje perspektyvoje). Kadangi įmonės turto apskaitinės vertės padidėjimas neturėtų būti registruojamas be pačios įmonės gauto kapitalo prieaugio pripažinimo taikant mokesčius, naujo įvertinimo metu gautas perviršis turi būti laikomas ilgalaikio turto, kuris gali nusidėvėti tokiomis pat sąlygomis kaip ir kitas turtas, vertės padidėjimu. Be to, ateityje pardavus šį turtą (iš naujo įvertintą) gautas pelnas bus mažesnis dėl mažesnio skirtumo tarp už pardavimą gauto atlygio ir turto apskaitinės vertės.

| (17) | Nauji įvertinimai yra neeilinės apskaitos operacijos, kadangi balansas paprastai yra prižiūrimas remiantis tradiciniais atsargos kriterijais, o naujas įvertinimas yra grindžiamas prielaida (išskirtine), kad tam tikras turtas yra vertas daugiau nei už jį buvo mokėta ar nei jo likutinė vertė. Gali paaiškėti, kad ši prielaida yra klaidinga atsižvelgiant į ateities rinkos procesus. Be to, pagal naujai įvestus apskaitos principus (kalbama apie tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus – vadinamuosius TFAS principus), tapusius privalomais kai kurioms Italijos įmonėms, ypač bankams, turi būti vedama įmonių ilgalaikio turto tikrosios vertės apskaita, ypač finansinių priemonių atžvilgiu (susijęs kapitalo prieaugis ir nuostoliai, bet kokiu atveju, periodiškai registruojami metiniame balanse). Be to, vykdant įmonių restruktūrizaciją turtas yra skaičiuojamas dabartine verte (kuri paprastai yra didesnė už balanse įrašytą apskaitinę vertę), ir susiję vertės padidėjimai yra įtraukiami į apskaitą. |
| --- | --- |

(17)

Nauji įvertinimai yra neeilinės apskaitos operacijos, kadangi balansas paprastai yra prižiūrimas remiantis tradiciniais atsargos kriterijais, o naujas įvertinimas yra grindžiamas prielaida (išskirtine), kad tam tikras turtas yra vertas daugiau nei už jį buvo mokėta ar nei jo likutinė vertė. Gali paaiškėti, kad ši prielaida yra klaidinga atsižvelgiant į ateities rinkos procesus. Be to, pagal naujai įvestus apskaitos principus (kalbama apie tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus – vadinamuosius TFAS principus), tapusius privalomais kai kurioms Italijos įmonėms, ypač bankams, turi būti vedama įmonių ilgalaikio turto tikrosios vertės apskaita, ypač finansinių priemonių atžvilgiu (susijęs kapitalo prieaugis ir nuostoliai, bet kokiu atveju, periodiškai registruojami metiniame balanse). Be to, vykdant įmonių restruktūrizaciją turtas yra skaičiuojamas dabartine verte (kuri paprastai yra didesnė už balanse įrašytą apskaitinę vertę), ir susiję vertės padidėjimai yra įtraukiami į apskaitą.

| (18) | Taikant įmonių pelno mokestį, naujas turto apskaitinės vertės įvertinimas yra iš esmės apmokestinama operacija, priklausomai nuo gauto kapitalo prieaugio dydžio ir nuo pripažinto susijusio ilgalaikio turto mokestinės vertės padidėjimo. Dėl kapitalo prieaugio apmokestinamos pajamos ir su tuo susijusi dabartinio mokesčio suma pelno gavėjams padidėja net ir jo realiai negavus. Tam, kad įmonės neturėtų mokėti pelno mokesčio už dar realiai negautą kapitalo prieaugį, taikant mokesčių schemą paprastai leidžiama užšaldyti kapitalo prieaugį mokesčių atžvilgiu ir toliau priskirti turtui jo senąją mokestinę vertę, mažesnę nei apskaitinė vertė. Tokiu atveju apskaitinis pelnas (t. y. gautas, bet nepripažintas kaip apmokestinamos pajamos, pelnas) yra atidedamas iki tol, kol bus realiai gautas kapitalo prieaugis, pavyzdžiui, pardavus turtą ir gavus atlygį. |
| --- | --- |

(18)

Taikant įmonių pelno mokestį, naujas turto apskaitinės vertės įvertinimas yra iš esmės apmokestinama operacija, priklausomai nuo gauto kapitalo prieaugio dydžio ir nuo pripažinto susijusio ilgalaikio turto mokestinės vertės padidėjimo. Dėl kapitalo prieaugio apmokestinamos pajamos ir su tuo susijusi dabartinio mokesčio suma pelno gavėjams padidėja net ir jo realiai negavus. Tam, kad įmonės neturėtų mokėti pelno mokesčio už dar realiai negautą kapitalo prieaugį, taikant mokesčių schemą paprastai leidžiama užšaldyti kapitalo prieaugį mokesčių atžvilgiu ir toliau priskirti turtui jo senąją mokestinę vertę, mažesnę nei apskaitinė vertė. Tokiu atveju apskaitinis pelnas (t. y. gautas, bet nepripažintas kaip apmokestinamos pajamos, pelnas) yra atidedamas iki tol, kol bus realiai gautas kapitalo prieaugis, pavyzdžiui, pardavus turtą ir gavus atlygį.

| (19) | Apskaitinis pelnas, susidarantis iš užšaldyto kapitalo prieaugio, mokesčių tikslais paprastai yra įtraukiamas į specialų apskaitos rezervą, kuriame žymimas mokesčių tikslais nepripažintas pelnas. Kol gautas pelnas nėra pripažintas mokesčių tikslais, turto apskaitinė ir mokestinė vertė nesutampa. Korekcija yra mokestinė operacija, kuria turto mokestinė vertė yra suderinama su apskaitine verte, o kapitalo prieaugis pripažįstamas mokesčių tikslais ir apmokestinamas. Taigi apskaitinis pelnas yra išbraukiamas iš specialaus rezervo ir įregistruojamas prie eilinio veiklos pelno, todėl naujai nustatyta vertė tampa amortizuojama mokestiniu požiūriu. |
| --- | --- |

(19)

Apskaitinis pelnas, susidarantis iš užšaldyto kapitalo prieaugio, mokesčių tikslais paprastai yra įtraukiamas į specialų apskaitos rezervą, kuriame žymimas mokesčių tikslais nepripažintas pelnas. Kol gautas pelnas nėra pripažintas mokesčių tikslais, turto apskaitinė ir mokestinė vertė nesutampa. Korekcija yra mokestinė operacija, kuria turto mokestinė vertė yra suderinama su apskaitine verte, o kapitalo prieaugis pripažįstamas mokesčių tikslais ir apmokestinamas. Taigi apskaitinis pelnas yra išbraukiamas iš specialaus rezervo ir įregistruojamas prie eilinio veiklos pelno, todėl naujai nustatyta vertė tampa amortizuojama mokestiniu požiūriu.

| (20) | Vis dėlto reikia pastebėti, kad kapitalo prieaugis yra ypatinga pajamų forma, kuri, skirtingai nuo kitų veiklos pajamų, atspindi ilgalaikio turto ekonominės vertės padidėjimą per tam tikrą laikotarpį, o jos pripažinimas mokesčių tikslais yra vienkartinė operacija. Be galimybės kapitalo prieaugio apmokestinimą atidėti iki atitinkamo turto mokestinės vertės korekcijos, įmonių gautam kapitalo prieaugiui vietoj standartinio įmonių pelno mokesčio paprastai taip pat taikomas sumažintas pakaitinis mokestis. Sumažintas mokestis yra pranašumas, nes įmonė moka mažesnį pelno mokestį palyginti su įprastu mokesčiu ir bet kokiu atveju šį pelną gali išdalyti akcininkams dividendų forma, sukurdama galimą teisę į mokesčių kreditus arba į atleidimą nuo jau sumokėtų įmonės pelno mokesčių. Taikant su valstybės pagalba susijusias taisykles, dėl pakaitinio mokesčio atsirandantis mokestinis pranašumas gali būti pateisintas mokesčių technikos (4), atsižvelgiant į kapitalo prieaugio specifiškumą palyginti su eiliniu veiklos pelnu. |
| --- | --- |

(20)

Vis dėlto reikia pastebėti, kad kapitalo prieaugis yra ypatinga pajamų forma, kuri, skirtingai nuo kitų veiklos pajamų, atspindi ilgalaikio turto ekonominės vertės padidėjimą per tam tikrą laikotarpį, o jos pripažinimas mokesčių tikslais yra vienkartinė operacija. Be galimybės kapitalo prieaugio apmokestinimą atidėti iki atitinkamo turto mokestinės vertės korekcijos, įmonių gautam kapitalo prieaugiui vietoj standartinio įmonių pelno mokesčio paprastai taip pat taikomas sumažintas pakaitinis mokestis. Sumažintas mokestis yra pranašumas, nes įmonė moka mažesnį pelno mokestį palyginti su įprastu mokesčiu ir bet kokiu atveju šį pelną gali išdalyti akcininkams dividendų forma, sukurdama galimą teisę į mokesčių kreditus arba į atleidimą nuo jau sumokėtų įmonės pelno mokesčių. Taikant su valstybės pagalba susijusias taisykles, dėl pakaitinio mokesčio atsirandantis mokestinis pranašumas gali būti pateisintas mokesčių technikos (4), atsižvelgiant į kapitalo prieaugio specifiškumą palyginti su eiliniu veiklos pelnu.

2.3.   Italijoje galiojantis kapitalo prieaugio apmokestinimas

| (21) | Kad būtų galima aprašyti aptariamos schemos ypatybes, būtina trumpai apžvelgti Italijos teisės aktus, reglamentuojančius perleidus turtą gauto kapitalo prieaugio apmokestinimą įvykdžius tam tikrus Įstatyme Nr. 218/1990 dėl Italijos bankų schemos numatytus įmonių restruktūrizacijos tipus. |
| --- | --- |

(21)

Kad būtų galima aprašyti aptariamos schemos ypatybes, būtina trumpai apžvelgti Italijos teisės aktus, reglamentuojančius perleidus turtą gauto kapitalo prieaugio apmokestinimą įvykdžius tam tikrus Įstatyme Nr. 218/1990 dėl Italijos bankų schemos numatytus įmonių restruktūrizacijos tipus.

| (22) | Siekiant racionalizuoti bankų veiklą Italijoje, į Įstatymą Nr. 218/1990 buvo įtraukta speciali schema, skirta palengvinti vietinių valstybinių kredito įstaigų ilgalaikio ir kito turto arba veiklos padalinių, veikiančių bankininkystės sektoriuje, perleidimą naujai įsteigtoms ar jau nuo seniau veikiančioms privačioms kredito įstaigoms (Įstatymo Nr. 218/1990 1 straipsnis). 1990 m. veiklos padalinio perleidimas mokesčių tikslais buvo prilyginamas turto pardavimui, ir kaip turto pardavimo atveju reikėjo mokėti įmonių pelno mokestį už skirtumą tarp perleisto turto dabartinės vertės ir jo mokestinės vertės, remiantis tuo metu galiojusio 1986 m. gruodžio 22 d. Respublikos Prezidento dekreto Nr. 917 (DPR 917/1986) 54 straipsnio 5 dalimi ir 9 straipsniu. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant racionalizuoti bankų veiklą Italijoje, į Įstatymą Nr. 218/1990 buvo įtraukta speciali schema, skirta palengvinti vietinių valstybinių kredito įstaigų ilgalaikio ir kito turto arba veiklos padalinių, veikiančių bankininkystės sektoriuje, perleidimą naujai įsteigtoms ar jau nuo seniau veikiančioms privačioms kredito įstaigoms (Įstatymo Nr. 218/1990 1 straipsnis). 1990 m. veiklos padalinio perleidimas mokesčių tikslais buvo prilyginamas turto pardavimui, ir kaip turto pardavimo atveju reikėjo mokėti įmonių pelno mokestį už skirtumą tarp perleisto turto dabartinės vertės ir jo mokestinės vertės, remiantis tuo metu galiojusio 1986 m. gruodžio 22 d. Respublikos Prezidento dekreto Nr. 917 (DPR 917/1986) 54 straipsnio 5 dalimi ir 9 straipsniu.

| (23) | Be to, siekiant palengvinti bankų turto perleidimą, Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje buvo numatyta nuo įprastos tvarkos leidžianti nukrypti mokesčių schema, pagal kurią kapitalo prieaugis, gautas perleidus turtą privačioms kredito įstaigoms mainais į minėtų įstaigų akcijas – vykdant to paties įstatymo 1 straipsnyje numatytą restruktūrizaciją, – nėra mokesčių tikslais pripažįstamas, kol nėra faktiškai gautas perduodant turtą arba išdalinant akcininkams dividendų forma (kapitalo prieaugio pripažinimo mokesčių tikslais atidėjimas). |
| --- | --- |

(23)

Be to, siekiant palengvinti bankų turto perleidimą, Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje buvo numatyta nuo įprastos tvarkos leidžianti nukrypti mokesčių schema, pagal kurią kapitalo prieaugis, gautas perleidus turtą privačioms kredito įstaigoms mainais į minėtų įstaigų akcijas – vykdant to paties įstatymo 1 straipsnyje numatytą restruktūrizaciją, – nėra mokesčių tikslais pripažįstamas, kol nėra faktiškai gautas perduodant turtą arba išdalinant akcininkams dividendų forma (kapitalo prieaugio pripažinimo mokesčių tikslais atidėjimas).

| (24) | Įstatymo Nr. 218/1990 tikslų santrauka:






  i) | leisti valstybinėms įstaigoms, kurios užsiima veikla bankininkystės sektoriuje (daugiausia klientų finansavimu), pakeisti juridinę formą į akcinę bendrovę, kuri laikoma tinkamesne komercinei veiklai; |
| --- | --- | --- |

(24)

Įstatymo Nr. 218/1990 tikslų santrauka:

i)

leisti valstybinėms įstaigoms, kurios užsiima veikla bankininkystės sektoriuje (daugiausia klientų finansavimu), pakeisti juridinę formą į akcinę bendrovę, kuri laikoma tinkamesne komercinei veiklai;

| ii) | leisti šioms valstybinėms kredito įstaigoms kaupti kapitalą, pritraukiant naujus akcininkų kapitalus ir vienijantis; |
| --- | --- |

ii)

leisti šioms valstybinėms kredito įstaigoms kaupti kapitalą, pritraukiant naujus akcininkų kapitalus ir vienijantis;

| iii) | užtikrinti vienodas sąlygas valstybinėms ir privačiosioms kredito įstaigoms, pripažįstant pastarosioms tą patį po įmonės restruktūrizavimo gauto kapitalo prieaugio mokestinio neutralumo pranašumą, kuris anksčiau buvo suteikiamas tik valstybinėms kredito įstaigoms. |
| --- | --- |

iii)

užtikrinti vienodas sąlygas valstybinėms ir privačiosioms kredito įstaigoms, pripažįstant pastarosioms tą patį po įmonės restruktūrizavimo gauto kapitalo prieaugio mokestinio neutralumo pranašumą, kuris anksčiau buvo suteikiamas tik valstybinėms kredito įstaigoms.

| (25) | Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje buvo numatyta, kad 15 % kapitalo prieaugio, gauto perleidus turtą, sudarytų perleidžiančiosios įstaigos (valstybinė kredito įstaiga) apmokestinamas pajamas ir būtų apmokestinami pagal įprastą įmonių pelno mokesčio tarifą (tuo metu – 52,2 %, įskaitant juridinių asmenų pajamų mokestį IRPEG – 36 % ir vietinį pajamų mokestį ILOR – 16,2 %). Įstatyme buvo nustatyta, kad 15 % apmokestinamo kapitalo prieaugio gali būti skirti atskiriems turto vienetams – kaip naujas apmokestinimo pagrindas, pripažintas įgyjančiojo banko – arba pradinei vertei. Be to, įstatyme buvo numatyta, kad mokestinė bankui gavėjui perleisto turto vertė būtų įrašyta į pastarojo apskaitą (perkelta mokestinė vertė) ir apmokestinta kaip perleidžiančiosios įstaigos gautų banko akcijų vertė (pakaitinė mokestinė vertė), išskyrus 15 % apmokestinamo kapitalo prieaugio dalį, kuri pripažįstama kaip mokestinės vertės (perkeltos ir pakaitinės) padidėjimas. |
| --- | --- |

(25)

Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje buvo numatyta, kad 15 % kapitalo prieaugio, gauto perleidus turtą, sudarytų perleidžiančiosios įstaigos (valstybinė kredito įstaiga) apmokestinamas pajamas ir būtų apmokestinami pagal įprastą įmonių pelno mokesčio tarifą (tuo metu – 52,2 %, įskaitant juridinių asmenų pajamų mokestį IRPEG – 36 % ir vietinį pajamų mokestį ILOR – 16,2 %). Įstatyme buvo nustatyta, kad 15 % apmokestinamo kapitalo prieaugio gali būti skirti atskiriems turto vienetams – kaip naujas apmokestinimo pagrindas, pripažintas įgyjančiojo banko – arba pradinei vertei. Be to, įstatyme buvo numatyta, kad mokestinė bankui gavėjui perleisto turto vertė būtų įrašyta į pastarojo apskaitą (perkelta mokestinė vertė) ir apmokestinta kaip perleidžiančiosios įstaigos gautų banko akcijų vertė (pakaitinė mokestinė vertė), išskyrus 15 % apmokestinamo kapitalo prieaugio dalį, kuri pripažįstama kaip mokestinės vertės (perkeltos ir pakaitinės) padidėjimas.

| (26) | Taigi schemoje iš esmės buvo numatytas dalinis mokestinis neutralumas, dėl kurio veiklos padalinio perleidimas leisdavo atidėti įmonių pelno mokesčio mokėjimą su sąlyga, kad perleistos veiklos mokestinė vertė bus priskiriama perleidžiančiosios įmonės gautoms akcijoms ir kad įgyjančioji bendrovė gautam turtui priskirs mokestinę vertę, kurią šis turėjo, kai priklausė perleidžiančiajai įmonei. Šioje schemoje buvo numatytas turto dabartinės vertės ir mokestinės vertės neatitikimas perleidimo metu. Pagal Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalį tiek įgyjančioji įstaiga, tiek perleidžiančioji įstaiga prie pajamų deklaracijos turėjo pridėti „tikrinimo suvestinę“, kurioje privalėjo nurodyti atitinkamus mokestinės ir apskaitinės vertės neatitikimus. |
| --- | --- |

(26)

Taigi schemoje iš esmės buvo numatytas dalinis mokestinis neutralumas, dėl kurio veiklos padalinio perleidimas leisdavo atidėti įmonių pelno mokesčio mokėjimą su sąlyga, kad perleistos veiklos mokestinė vertė bus priskiriama perleidžiančiosios įmonės gautoms akcijoms ir kad įgyjančioji bendrovė gautam turtui priskirs mokestinę vertę, kurią šis turėjo, kai priklausė perleidžiančiajai įmonei. Šioje schemoje buvo numatytas turto dabartinės vertės ir mokestinės vertės neatitikimas perleidimo metu. Pagal Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalį tiek įgyjančioji įstaiga, tiek perleidžiančioji įstaiga prie pajamų deklaracijos turėjo pridėti „tikrinimo suvestinę“, kurioje privalėjo nurodyti atitinkamus mokestinės ir apskaitinės vertės neatitikimus.

| (27) | 1992 m. gruodžio 30 d. Įstatyminiu dekretu Nr. 544 (D.Lgs. 544/1992) Italija į nacionalinę teisę perkėlė Direktyvą 90/434/EEB („įmonių jungimosi direktyva“) (5). Originali įmonių jungimosi direktyvos versija taikoma įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, turto perleidimui ir keitimuisi akcijomis, atitinkančių šiuos tris kriterijus: i) įmonė turi pakeisti juridinę formą į vieną iš išvardytųjų direktyvos priede; ii) turi būti registruota mokesčių mokėjimo tikslais valstybėje narėje; iii) turi mokėti vieną iš valstybėse narėse galiojančių įmonės pelno mokesčių, išvardytų direktyvos 3 straipsnio c punkte. |
| --- | --- |

(27)

1992 m. gruodžio 30 d. Įstatyminiu dekretu Nr. 544 (D.Lgs. 544/1992) Italija į nacionalinę teisę perkėlė Direktyvą 90/434/EEB („įmonių jungimosi direktyva“) (5). Originali įmonių jungimosi direktyvos versija taikoma įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, turto perleidimui ir keitimuisi akcijomis, atitinkančių šiuos tris kriterijus: i) įmonė turi pakeisti juridinę formą į vieną iš išvardytųjų direktyvos priede; ii) turi būti registruota mokesčių mokėjimo tikslais valstybėje narėje; iii) turi mokėti vieną iš valstybėse narėse galiojančių įmonės pelno mokesčių, išvardytų direktyvos 3 straipsnio c punkte.

| (28) | Įmonių jungimosi direktyvoje pateiktas turto perleidimo apibrėžimas yra toks: tai operacija, kuria savo veiklą tęsianti įmonė visus, vieną arba keletą savo veiklos padalinių perduoda kitai įmonei mainais į šios gaunančiosios įmonės kapitalui priklausančius vertybinius popierius (tai gali būti naujai įsteigta dukterinė įmonė, kurios pradinį kapitalą sudarytų perleistos akcijos, arba jau esanti bendrovė). |
| --- | --- |

(28)

Įmonių jungimosi direktyvoje pateiktas turto perleidimo apibrėžimas yra toks: tai operacija, kuria savo veiklą tęsianti įmonė visus, vieną arba keletą savo veiklos padalinių perduoda kitai įmonei mainais į šios gaunančiosios įmonės kapitalui priklausančius vertybinius popierius (tai gali būti naujai įsteigta dukterinė įmonė, kurios pradinį kapitalą sudarytų perleistos akcijos, arba jau esanti bendrovė).

| (29) | Direktyvos 2 straipsnio i punkte nustatyta, kad perleistas turtas priklauso veiklos padaliniui – yra įmonės padalinio, kuris organizaciniu požiūriu yra nepriklausomas ekonominis vienetas, t. y. gali veikti nepriklausomai, visas turtas ir įsipareigojimai. Neseniai Teisingumo Teismas savo sprendime (6) patikslino, kad siekiant laikytis įmonių jungimosi direktyvos nuostatų būtina, jog būtų perleistas visas su veiklos padaliniu susijęs turtas ir įsipareigojimai. Pagal įmonių jungimosi direktyvą už turto perleidimą turi būti atlyginama tik akcijomis – skirtingai nuo kitų toje pat direktyvoje aptariamų įmonių jungimo, skaidymo, keitimosi akcijomis operacijų, – kadangi šiuo atveju nėra leistina atsiskaityti grynaisiais pinigais mainais į perleidimą. |
| --- | --- |

(29)

Direktyvos 2 straipsnio i punkte nustatyta, kad perleistas turtas priklauso veiklos padaliniui – yra įmonės padalinio, kuris organizaciniu požiūriu yra nepriklausomas ekonominis vienetas, t. y. gali veikti nepriklausomai, visas turtas ir įsipareigojimai. Neseniai Teisingumo Teismas savo sprendime (6) patikslino, kad siekiant laikytis įmonių jungimosi direktyvos nuostatų būtina, jog būtų perleistas visas su veiklos padaliniu susijęs turtas ir įsipareigojimai. Pagal įmonių jungimosi direktyvą už turto perleidimą turi būti atlyginama tik akcijomis – skirtingai nuo kitų toje pat direktyvoje aptariamų įmonių jungimo, skaidymo, keitimosi akcijomis operacijų, – kadangi šiuo atveju nėra leistina atsiskaityti grynaisiais pinigais mainais į perleidimą.

| (30) | Įmonių jungimosi direktyvos 9 straipsnyje, darant nuorodą į tos pačios direktyvos 4 straipsnį, nustatyta, kad perleidus turtą įgyjančiajai bendrovei negalima taikyti kapitalo prieaugio mokesčio. Direktyvoje kapitalo prieaugis apibrėžiamas kaip perleisto turto ir įsipareigojimų tikrosios vertės (rinkos kaina) bei jų mokestinės vertės bendro skirtumo rezultatas, neatsižvelgiant į specialias taisykles, numatytas verčių apibrėžimui nacionalinės teisės aktuose. Ši įmonių jungimosi direktyvoje gautam kapitalo prieaugiui numatyta lengvatinė schema (kiek tai susiję su skirtingų valstybių narių įmonių perleidimais) pagrįsta „nuolatinės buveinės“ kriterijumi: kitais žodžiais tariant, tik įmonėje, kurios buveinė mokesčių tikslais yra perleidžiančiosios įmonės valstybėje narėje, liekančiam turtui arba turtui, kuris yra faktiškai susijęs su gaunančiosios įmonės nuolatine buveine, įsikūrusioje perleidžiančiosios įmonės valstybėje narėje, gali būti taikomas direktyvos 4 straipsnyje numatytas mokesčio atidėjimas. |
| --- | --- |

(30)

Įmonių jungimosi direktyvos 9 straipsnyje, darant nuorodą į tos pačios direktyvos 4 straipsnį, nustatyta, kad perleidus turtą įgyjančiajai bendrovei negalima taikyti kapitalo prieaugio mokesčio. Direktyvoje kapitalo prieaugis apibrėžiamas kaip perleisto turto ir įsipareigojimų tikrosios vertės (rinkos kaina) bei jų mokestinės vertės bendro skirtumo rezultatas, neatsižvelgiant į specialias taisykles, numatytas verčių apibrėžimui nacionalinės teisės aktuose. Ši įmonių jungimosi direktyvoje gautam kapitalo prieaugiui numatyta lengvatinė schema (kiek tai susiję su skirtingų valstybių narių įmonių perleidimais) pagrįsta „nuolatinės buveinės“ kriterijumi: kitais žodžiais tariant, tik įmonėje, kurios buveinė mokesčių tikslais yra perleidžiančiosios įmonės valstybėje narėje, liekančiam turtui arba turtui, kuris yra faktiškai susijęs su gaunančiosios įmonės nuolatine buveine, įsikūrusioje perleidžiančiosios įmonės valstybėje narėje, gali būti taikomas direktyvos 4 straipsnyje numatytas mokesčio atidėjimas.

| (31) | Taigi direktyvoje greičiau yra numatytas mokestinis neutralumas arba mokesčio atidėjimas nei atleidimas nuo mokesčių, kadangi valstybė narė, kurioje įsikūrusi įgyjančioji įmonė, išlaiko teisę apmokestinti perleidus turtą gauto kapitalo prieaugį tuomet, kai tas turtas ateityje bus parduotas. Kad su perleistu turtu susijęs gautas kapitalo prieaugis išliktų apmokestinamas, jis turi atsispindėti gaunančiosios įmonės mokesčių apskaitoje: tam gaunančiosios įmonės mokesčių apskaitoje turi būti registruojama paskutinė viso perleisto turto ir įsipareigojimų vertė, fiksuota prieš pat jų perleidimą (perkelta mokestinė vertė). Taigi gaunančioji įmonė turi rodyti perleidžiančiosios įmonės apmokestinamą pagrindą ir negali pasirinkti šio apmokestinamo pagrindo pritaikymo prie tikrosios rinkos vertės. Bet kokiu atveju įmonių jungimosi direktyvos nuostatos, kuriose numatyta lengvatinė turto perleidimo schema, yra iš esmės panašios į minėto Įstatymo Nr. 218/1990 1 straipsnyje numatytas nuostatas, išskyrus faktą, kad direktyvoje nėra numatytos iš įgyjančiosios įmonės mainais į turtą gautų akcijų vertinimo taisyklės, o Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje yra aiškiai numatytas pakaitinės mokestinės vertės taikymas: taigi dėl to atsiranda dvigubo neatitikimo schema. |
| --- | --- |

(31)

Taigi direktyvoje greičiau yra numatytas mokestinis neutralumas arba mokesčio atidėjimas nei atleidimas nuo mokesčių, kadangi valstybė narė, kurioje įsikūrusi įgyjančioji įmonė, išlaiko teisę apmokestinti perleidus turtą gauto kapitalo prieaugį tuomet, kai tas turtas ateityje bus parduotas. Kad su perleistu turtu susijęs gautas kapitalo prieaugis išliktų apmokestinamas, jis turi atsispindėti gaunančiosios įmonės mokesčių apskaitoje: tam gaunančiosios įmonės mokesčių apskaitoje turi būti registruojama paskutinė viso perleisto turto ir įsipareigojimų vertė, fiksuota prieš pat jų perleidimą (perkelta mokestinė vertė). Taigi gaunančioji įmonė turi rodyti perleidžiančiosios įmonės apmokestinamą pagrindą ir negali pasirinkti šio apmokestinamo pagrindo pritaikymo prie tikrosios rinkos vertės. Bet kokiu atveju įmonių jungimosi direktyvos nuostatos, kuriose numatyta lengvatinė turto perleidimo schema, yra iš esmės panašios į minėto Įstatymo Nr. 218/1990 1 straipsnyje numatytas nuostatas, išskyrus faktą, kad direktyvoje nėra numatytos iš įgyjančiosios įmonės mainais į turtą gautų akcijų vertinimo taisyklės, o Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje yra aiškiai numatytas pakaitinės mokestinės vertės taikymas: taigi dėl to atsiranda dvigubo neatitikimo schema.

| (32) | Kadangi įmonių jungimosi direktyvos nuostatos yra taikytinos tik įvairių valstybių narių įmonių restruktūrizacijai (schema, perkelta į Italijos nacionalinę teisės schemą Įstatyminiu dekretu 544/1992), Italija automatiškai išplėtė šios mokestinio neutralumo schemos taikymą nacionalinėje teritorijoje įsikūrusių įmonių restruktūrizacijai. 1997 m. spalio 8 d. Įstatyminiu dekretu Nr. 358 (D.Lgs. 358/1997) Italija bendrojo pobūdžio mokestines nuostatas numatė jos teritorijoje įsikūrusių įmonių restruktūrizacijai – nuostatos taikytinos ir tuo atveju, jei turto perleidimas įvyksta veiklos padalinio perleidimo mainais į akcijas forma. |
| --- | --- |

(32)

Kadangi įmonių jungimosi direktyvos nuostatos yra taikytinos tik įvairių valstybių narių įmonių restruktūrizacijai (schema, perkelta į Italijos nacionalinę teisės schemą Įstatyminiu dekretu 544/1992), Italija automatiškai išplėtė šios mokestinio neutralumo schemos taikymą nacionalinėje teritorijoje įsikūrusių įmonių restruktūrizacijai. 1997 m. spalio 8 d. Įstatyminiu dekretu Nr. 358 (D.Lgs. 358/1997) Italija bendrojo pobūdžio mokestines nuostatas numatė jos teritorijoje įsikūrusių įmonių restruktūrizacijai – nuostatos taikytinos ir tuo atveju, jei turto perleidimas įvyksta veiklos padalinio perleidimo mainais į akcijas forma.

| (33) | Bendro pobūdžio kapitalo prieaugio, gaunamo restruktūrizavus Italijoje įsikūrusias įmones ir dėl to perleidus turtą, apmokestinimo schema, numatyta Įstatyminiame dekrete 358/1997, pagrįsta dviem alternatyviomis schemomis. |
| --- | --- |

(33)

Bendro pobūdžio kapitalo prieaugio, gaunamo restruktūrizavus Italijoje įsikūrusias įmones ir dėl to perleidus turtą, apmokestinimo schema, numatyta Įstatyminiame dekrete 358/1997, pagrįsta dviem alternatyviomis schemomis.

| (34) | Viena vertus, Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 3 straipsnyje buvo numatytas kapitalo prieaugio, gauto įmonių arba kapitalo dalį perleidus mainais į bendrovės akcijas, pakaitinio apmokestinimo schemos variantas. 3 straipsnyje nurodyta, kad nustatant kapitalo prieaugį visų pirma reikia apskaičiuoti skirtumą tarp perleisto turto mokestinės vertės – tuo metu, kai jis priklausė perleidžiančiajai bendrovei – ir perleidžiančiosios įmonės apskaitos įrašuose priskirtos už perleidimą gautų akcijų vertės arba, jei vertė didesnė, įgyjančiosios įmonės apskaitos įrašuose priskirtos jai perleisto veiklos padalinio vertės. Be to, 3 straipsnyje numatyta galimybė mokesčių tikslais pripažinti kapitalo prieaugį, sumokant 19 % pakaitinį mokestį. Pagal naująją schemą apskaitinė ir mokestinė vertės, apimančios gautą kapitalo prieaugį, yra pripažįstamos kaip naujos vertės, kurias turtui priskiria tiek perleidžiančioji įmonė, tiek įgyjančioji įmonė, taip išvengdamos mokestinės ir apskaitinės vertės neatitikimo (perleidimas pagal buhalterinio neutralumo schemą). |
| --- | --- |

(34)

Viena vertus, Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 3 straipsnyje buvo numatytas kapitalo prieaugio, gauto įmonių arba kapitalo dalį perleidus mainais į bendrovės akcijas, pakaitinio apmokestinimo schemos variantas. 3 straipsnyje nurodyta, kad nustatant kapitalo prieaugį visų pirma reikia apskaičiuoti skirtumą tarp perleisto turto mokestinės vertės – tuo metu, kai jis priklausė perleidžiančiajai bendrovei – ir perleidžiančiosios įmonės apskaitos įrašuose priskirtos už perleidimą gautų akcijų vertės arba, jei vertė didesnė, įgyjančiosios įmonės apskaitos įrašuose priskirtos jai perleisto veiklos padalinio vertės. Be to, 3 straipsnyje numatyta galimybė mokesčių tikslais pripažinti kapitalo prieaugį, sumokant 19 % pakaitinį mokestį. Pagal naująją schemą apskaitinė ir mokestinė vertės, apimančios gautą kapitalo prieaugį, yra pripažįstamos kaip naujos vertės, kurias turtui priskiria tiek perleidžiančioji įmonė, tiek įgyjančioji įmonė, taip išvengdamos mokestinės ir apskaitinės vertės neatitikimo (perleidimas pagal buhalterinio neutralumo schemą).

| (35) | Antra vertus, Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 4 straipsnyje nustatyta, kad perleidime dalyvaujantys subjektai gali pasirinkti mokesčio atidėjimo schemą, panašią į įmonių jungimosi direktyvoje numatytą schemą. Pagal šią schemą turto, kaip veiklos padalinio, perleidimas tarp Italijos teritorijoje įsikūrusių bendrovių yra mokesčių tikslais neutralus, t. kapitalo prieaugis, gautas turtą perleidus mainais į akcijas, nėra mokesčių tikslais pripažįstamas su sąlyga, kad perleisto turto mokestinė vertė bus priskirta perleidžiančiosios bendrovės gautoms akcijoms, o gautam turtui bus perkelta mokestinė vertė, kurią jis turėjo, kai buvo perleidžiančiosios įmonės nuosavybėje (perleidimas pagal mokestinio neutralumo schemą). |
| --- | --- |

(35)

Antra vertus, Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 4 straipsnyje nustatyta, kad perleidime dalyvaujantys subjektai gali pasirinkti mokesčio atidėjimo schemą, panašią į įmonių jungimosi direktyvoje numatytą schemą. Pagal šią schemą turto, kaip veiklos padalinio, perleidimas tarp Italijos teritorijoje įsikūrusių bendrovių yra mokesčių tikslais neutralus, t. kapitalo prieaugis, gautas turtą perleidus mainais į akcijas, nėra mokesčių tikslais pripažįstamas su sąlyga, kad perleisto turto mokestinė vertė bus priskirta perleidžiančiosios bendrovės gautoms akcijoms, o gautam turtui bus perkelta mokestinė vertė, kurią jis turėjo, kai buvo perleidžiančiosios įmonės nuosavybėje (perleidimas pagal mokestinio neutralumo schemą).

| (36) | Pagal Italijos mokesčių schemą mokamas įmonių pelno mokestis buvo iš esmės reformuotas 2003 m., tuo pat metu, kai įsigaliojo (2004 m. sausio 1 d.) Įstatyme Nr. 350/2003 numatyta korekcijos schema. Reforma įsigaliojo 2003 m. gruodžio 12 d. Įstatyminiu dekretu Nr. 344 (D.Lgs. 344/2003), kuriame, kiek tai susiję su šia procedūra, buvo numatyta:






  i) | panaikinti IRPEG (ankstesnį juridinių asmenų pajamų mokestį) ir įvesti naują 33 % tarifo įmonių pajamų mokestį IRES bei lygiagrečiai panaikinti Dual Income Tax (dvigubą pajamų mokestį), kurį sudarė sumažintas juridinių asmenų pajamų mokestis IRPEG (iki 19 %), taikomas iš naujo į įmonę investuotoms apmokestinamoms pajamoms; |
| --- | --- | --- |

(36)

Pagal Italijos mokesčių schemą mokamas įmonių pelno mokestis buvo iš esmės reformuotas 2003 m., tuo pat metu, kai įsigaliojo (2004 m. sausio 1 d.) Įstatyme Nr. 350/2003 numatyta korekcijos schema. Reforma įsigaliojo 2003 m. gruodžio 12 d. Įstatyminiu dekretu Nr. 344 (D.Lgs. 344/2003), kuriame, kiek tai susiję su šia procedūra, buvo numatyta:

i)

panaikinti IRPEG (ankstesnį juridinių asmenų pajamų mokestį) ir įvesti naują 33 % tarifo įmonių pajamų mokestį IRES bei lygiagrečiai panaikinti Dual Income Tax (dvigubą pajamų mokestį), kurį sudarė sumažintas juridinių asmenų pajamų mokestis IRPEG (iki 19 %), taikomas iš naujo į įmonę investuotoms apmokestinamoms pajamoms;

| ii) | panaikinti mokesčio kredito apmokestinimo schemą, pagal kurią tuo metu, kai dividendai būdavo išmokami akcininkams, jie būdavo iš naujo apmokestinami, o Italijoje mokėtas įmonių pelno mokestis buvo atskaitomas apmokestinant mokesčio kreditą: ši schema buvo pakeista schema, pagal kurią buvo iš dalies atleista nuo dividendams, gautiems tiek iš nacionalinių, tiek iš kitų šalių šaltinių, taikyto mokesčio; |
| --- | --- |

ii)

panaikinti mokesčio kredito apmokestinimo schemą, pagal kurią tuo metu, kai dividendai būdavo išmokami akcininkams, jie būdavo iš naujo apmokestinami, o Italijoje mokėtas įmonių pelno mokestis buvo atskaitomas apmokestinant mokesčio kreditą: ši schema buvo pakeista schema, pagal kurią buvo iš dalies atleista nuo dividendams, gautiems tiek iš nacionalinių, tiek iš kitų šalių šaltinių, taikyto mokesčio;

| iii) | įvesti akcijų paketui taikomą atleidimą nuo mokesčių schemos, kiek tai susiję su kapitalo prieaugiu, gautu pardavus akcijų paketo dalis, ir lygiagrečiai panaikinti galimybę atskaityti turimos kapitalo dalies buhalterinį nurašymą; |
| --- | --- |

iii)

įvesti akcijų paketui taikomą atleidimą nuo mokesčių schemos, kiek tai susiję su kapitalo prieaugiu, gautu pardavus akcijų paketo dalis, ir lygiagrečiai panaikinti galimybę atskaityti turimos kapitalo dalies buhalterinį nurašymą;

| iv) | panaikinti pakaitinį 19 % mokestį už kapitalo prieaugį, gautą restruktūrizavus įmonę pagal Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 3 straipsnį. Panaikinus minėto Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 nuostatas, į 1986 m. gruodžio 22 d. Respublikos Prezidento dekretą Nr. 917 ir vėlesnius dalinius pakeitimus Įstatyminiu dekretu Nr. 344/2003 buvo įtraukta mokestinio neutralumo schema, skirta bet kokiai įmonių restruktūrizacijai, pavyzdžiui, įmonių jungimui ir skaidymui (Suvestinis pajamų mokesčių aktas, 170–174 straipsniai). Vis dėlto veiklos padalinių ir dalyvavimo kapitale perleidimai nebuvo perkelti į Suvestinį pajamų mokesčių aktą ir jo vėlesnius pakeitimus – dėl to atsirado nevienodas požiūris į veiklos padalinių perleidimą pagal buhalterinio neutralumo schemą, remiantis Respublikos Prezidento dekreto Nr. 917/1986 175 straipsniu ir jo vėlesniais pakeitimais, ir kitų įmonių restruktūrizaciją, kuri reglamentuojama pagal mokestinio neutralumo schemą. |
| --- | --- |

iv)

panaikinti pakaitinį 19 % mokestį už kapitalo prieaugį, gautą restruktūrizavus įmonę pagal Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 3 straipsnį. Panaikinus minėto Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 nuostatas, į 1986 m. gruodžio 22 d. Respublikos Prezidento dekretą Nr. 917 ir vėlesnius dalinius pakeitimus Įstatyminiu dekretu Nr. 344/2003 buvo įtraukta mokestinio neutralumo schema, skirta bet kokiai įmonių restruktūrizacijai, pavyzdžiui, įmonių jungimui ir skaidymui (Suvestinis pajamų mokesčių aktas, 170–174 straipsniai). Vis dėlto veiklos padalinių ir dalyvavimo kapitale perleidimai nebuvo perkelti į Suvestinį pajamų mokesčių aktą ir jo vėlesnius pakeitimus – dėl to atsirado nevienodas požiūris į veiklos padalinių perleidimą pagal buhalterinio neutralumo schemą, remiantis Respublikos Prezidento dekreto Nr. 917/1986 175 straipsniu ir jo vėlesniais pakeitimais, ir kitų įmonių restruktūrizaciją, kuri reglamentuojama pagal mokestinio neutralumo schemą.

| (37) | Remiantis Įstatyminiu dekretu Nr. 344/2003 įgyvendinta mokesčių reforma, visa įvairių valstybių narių įmonių restruktūrizacija turi būti reguliuojama pagal mokestinio neutralumo schemą, nustatytą įmonių jungimosi direktyvoje, kurioje numatyta galimybė perleidimą įvykdyti pagal mokestinio neutralumo schemą. Galimybė taikyti pakaitinį 19 % mokestį pagal Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 3 straipsnį buvo panaikinta 2004 m. sausio 1 d., nors išliko schema, pagal kurią nustatomas kapitalo prieaugis perleidus veiklos padalinius pagal buhalterinio neutralumo schemą. Taip pat buvo panaikintas Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 4 straipsnyje numatytas schemos variantas atidėti mokesčio mokėjimą. Pirmiau aprašytos reformos kapitalo prieaugio, gauto parduodant arba perleidžiant veiklos padalinį, apmokestinimo schema yra identiška numatytajai atskirų turto vienetų pardavimo atveju. |
| --- | --- |

(37)

Remiantis Įstatyminiu dekretu Nr. 344/2003 įgyvendinta mokesčių reforma, visa įvairių valstybių narių įmonių restruktūrizacija turi būti reguliuojama pagal mokestinio neutralumo schemą, nustatytą įmonių jungimosi direktyvoje, kurioje numatyta galimybė perleidimą įvykdyti pagal mokestinio neutralumo schemą. Galimybė taikyti pakaitinį 19 % mokestį pagal Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 3 straipsnį buvo panaikinta 2004 m. sausio 1 d., nors išliko schema, pagal kurią nustatomas kapitalo prieaugis perleidus veiklos padalinius pagal buhalterinio neutralumo schemą. Taip pat buvo panaikintas Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 4 straipsnyje numatytas schemos variantas atidėti mokesčio mokėjimą. Pirmiau aprašytos reformos kapitalo prieaugio, gauto parduodant arba perleidžiant veiklos padalinį, apmokestinimo schema yra identiška numatytajai atskirų turto vienetų pardavimo atveju.

| (38) | Išvada: atsižvelgiant į teisines nuostatas, tuo metu, kai buvo priimtas Įstatymas Nr. 350/2003, mokesčių atžvilgiu buvo naudingiau perleisti turtą mainais į akcijas nei jį parduoti, kadangi akcijų paketo pardavimui buvo taikomas atleidimas nuo mokesčių, o pagrindinio turto pardavimas buvo apmokestinama operacija. |
| --- | --- |

(38)

Išvada: atsižvelgiant į teisines nuostatas, tuo metu, kai buvo priimtas Įstatymas Nr. 350/2003, mokesčių atžvilgiu buvo naudingiau perleisti turtą mainais į akcijas nei jį parduoti, kadangi akcijų paketo pardavimui buvo taikomas atleidimas nuo mokesčių, o pagrindinio turto pardavimas buvo apmokestinama operacija.

| (39) | Aptarusi įmonių jungimosi direktyvą ir Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, Komisija gali aprašyti ir išnagrinėti skirtingas schemas, kuriomis naudojasi bendrovės, iš naujo įvertindamos arba koreguodamos savo ilgalaikio turto vertę. |
| --- | --- |

(39)

Aptarusi įmonių jungimosi direktyvą ir Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, Komisija gali aprašyti ir išnagrinėti skirtingas schemas, kuriomis naudojasi bendrovės, iš naujo įvertindamos arba koreguodamos savo ilgalaikio turto vertę.

2.4.   Korekcija pagal įstatymus Nr. 342/2000, 448/2001 ir 350/2003

| (40) | Įstatymas Nr. 218/1990 buvo skirtas privatizavimui atlikti, tam tikras valstybines kredito įstaigas pakeičiant į akcines bendroves, veikiančias kredito sektoriuje (Įstatymo Nr. 218/1990 1 straipsnis), ir perleidžiant jas (pagal 1936 m. kovo 12 d. Karaliaus įstatyminio dekreto Nr. 375, pakeisto 1938 m. kovo 7 d. Įstatymu Nr. 141). Pagal Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalį kapitalo prieaugis, gautas perleidžiant turtą, mokesčių tikslais nėra pripažįstamas siekiant užtikrinti mokestinį operacijų neutralumą. Vis dėlto 15 % šio kapitalo prieaugio yra pripažįstami ir apmokestinami pagal įprastinį tuo metu galiojusį pelno mokesčio tarifą. Dėl to pagal Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalį perleisto turto mokestinė vertė padidėja (yra pakoreguojama) tiek, kiek 15 % sudaro kapitalo prieaugio, o likusieji 85 % kapitalo prieaugio mokesčių tikslais nepripažįstami. |
| --- | --- |

(40)

Įstatymas Nr. 218/1990 buvo skirtas privatizavimui atlikti, tam tikras valstybines kredito įstaigas pakeičiant į akcines bendroves, veikiančias kredito sektoriuje (Įstatymo Nr. 218/1990 1 straipsnis), ir perleidžiant jas (pagal 1936 m. kovo 12 d. Karaliaus įstatyminio dekreto Nr. 375, pakeisto 1938 m. kovo 7 d. Įstatymu Nr. 141). Pagal Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalį kapitalo prieaugis, gautas perleidžiant turtą, mokesčių tikslais nėra pripažįstamas siekiant užtikrinti mokestinį operacijų neutralumą. Vis dėlto 15 % šio kapitalo prieaugio yra pripažįstami ir apmokestinami pagal įprastinį tuo metu galiojusį pelno mokesčio tarifą. Dėl to pagal Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalį perleisto turto mokestinė vertė padidėja (yra pakoreguojama) tiek, kiek 15 % sudaro kapitalo prieaugio, o likusieji 85 % kapitalo prieaugio mokesčių tikslais nepripažįstami.

| (41) | Likutis, gautas iš skirtumo tarp gautų akcijų ir perleisto turto mokestinės vertės bei apskaitinės šio turto vertės (koreguojant tik 15 %), atitiko užšaldytą kapitalo prieaugį. Kapitalo prieaugio likučio pripažinimas siekiant apmokestinti buvo atidėtas iki faktinio jo patvirtinimo, t. iki perleisto turto pardavimo arba apskaitos rezervo, atitinkančio nepripažintą kapitalo prieaugį, išdalijimo akcininkams dividendų forma. |
| --- | --- |

(41)

Likutis, gautas iš skirtumo tarp gautų akcijų ir perleisto turto mokestinės vertės bei apskaitinės šio turto vertės (koreguojant tik 15 %), atitiko užšaldytą kapitalo prieaugį. Kapitalo prieaugio likučio pripažinimas siekiant apmokestinti buvo atidėtas iki faktinio jo patvirtinimo, t. iki perleisto turto pardavimo arba apskaitos rezervo, atitinkančio nepripažintą kapitalo prieaugį, išdalijimo akcininkams dividendų forma.

| (42) | Bet kokiu atveju, remiantis Įstatyme Nr. 218/1990 numatytais mokesčių apskaitos principais, 85 % kapitalo prieaugio, susijusio su turto mainais vykdant restruktūrizaciją, kuriai taikomas minėtas įstatymas, ekonominės vertės nėra pripažįstama mokesčių tikslais. Italijos valdžios institucijų teigimu, aptariamos kredito įstaigų restruktūrizacijos operacijos įvyko tarp 1990 m. ir 1995 m. Tuo metu gautas kapitalo prieaugis buvo užšaldytas visiems tolesniems metams, o nagrinėjamos įmonės prie pateikiamų pajamų deklaracijų privalėjo pridėti specialią suvestinę, kurioje registruotos nepritaikytos vertės. |
| --- | --- |

(42)

Bet kokiu atveju, remiantis Įstatyme Nr. 218/1990 numatytais mokesčių apskaitos principais, 85 % kapitalo prieaugio, susijusio su turto mainais vykdant restruktūrizaciją, kuriai taikomas minėtas įstatymas, ekonominės vertės nėra pripažįstama mokesčių tikslais. Italijos valdžios institucijų teigimu, aptariamos kredito įstaigų restruktūrizacijos operacijos įvyko tarp 1990 m. ir 1995 m. Tuo metu gautas kapitalo prieaugis buvo užšaldytas visiems tolesniems metams, o nagrinėjamos įmonės prie pateikiamų pajamų deklaracijų privalėjo pridėti specialią suvestinę, kurioje registruotos nepritaikytos vertės.

| (43) | Pagal 2000 m. lapkričio 21 d. Įstatymo Nr. 342 (7) (Įstatymas Nr. 342/2000) 17 straipsnį bendrovėms, įsteigtoms restruktūrizavus kredito įstaigas pagal Įstatymą Nr. 218/1990, buvo leista pritaikyti užšaldytas mokestines vertes prie apskaitinių verčių, gautų per turto mainus vykdant minėtą restruktūrizaciją ir dar vis įrašytų į balansą 1999 m. gruodžio 31 d., jeigu jos sumokės 19 % kapitalo prieaugio lygų pakaitinį pelno mokestį vietoj viso tuo metu taikyto 42,4 % mokesčio tarifo (sudaryto iš 37 % pelno mokesčio ir 5,4 % vietinio gamybinės veiklos mokesčio). Korekcija buvo skirta tik 85 % nepripažintos arba užšaldytos pradinio kapitalo prieaugio vertės. |
| --- | --- |

(43)

Pagal 2000 m. lapkričio 21 d. Įstatymo Nr. 342 (7) (Įstatymas Nr. 342/2000) 17 straipsnį bendrovėms, įsteigtoms restruktūrizavus kredito įstaigas pagal Įstatymą Nr. 218/1990, buvo leista pritaikyti užšaldytas mokestines vertes prie apskaitinių verčių, gautų per turto mainus vykdant minėtą restruktūrizaciją ir dar vis įrašytų į balansą 1999 m. gruodžio 31 d., jeigu jos sumokės 19 % kapitalo prieaugio lygų pakaitinį pelno mokestį vietoj viso tuo metu taikyto 42,4 % mokesčio tarifo (sudaryto iš 37 % pelno mokesčio ir 5,4 % vietinio gamybinės veiklos mokesčio). Korekcija buvo skirta tik 85 % nepripažintos arba užšaldytos pradinio kapitalo prieaugio vertės.

| (44) | Mokėdamos 19 % kapitalo prieaugio mokestį, tiek banko turto turinčios bendrovės, tiek šių turto turinčių bendrovių akcijas turinčios bendrovės galėjo koreguoti atitinkamai šio turto ir akcijų mokestines vertes. Jei akcijos buvo perleistos kitoms įmonėms arba išmainytos į kitų įmonių akcijas be grynųjų pinigų, pastarosios taip pat galėjo koreguoti išmainytų akcijų vertę. |
| --- | --- |

(44)

Mokėdamos 19 % kapitalo prieaugio mokestį, tiek banko turto turinčios bendrovės, tiek šių turto turinčių bendrovių akcijas turinčios bendrovės galėjo koreguoti atitinkamai šio turto ir akcijų mokestines vertes. Jei akcijos buvo perleistos kitoms įmonėms arba išmainytos į kitų įmonių akcijas be grynųjų pinigų, pastarosios taip pat galėjo koreguoti išmainytų akcijų vertę.

| (45) | Vis dėlto kapitalo prieaugio mokestis buvo sumažinamas iki 15 % (vietoj pakaitinio 19 % mokesčio), jei kredito įstaiga nuspręsdavo koreguoti tik savo turto mokestinę vertę, o ne tiek turto vertę, tiek akcijų vertę. Tokiu atveju vieninteliai pagalbos gavėjai pagal korekcijos schemą buvo kredito įstaigos, kurios turėjo per pradinius perleidimus išmainytą turtą. |
| --- | --- |

(45)

Vis dėlto kapitalo prieaugio mokestis buvo sumažinamas iki 15 % (vietoj pakaitinio 19 % mokesčio), jei kredito įstaiga nuspręsdavo koreguoti tik savo turto mokestinę vertę, o ne tiek turto vertę, tiek akcijų vertę. Tokiu atveju vieninteliai pagalbos gavėjai pagal korekcijos schemą buvo kredito įstaigos, kurios turėjo per pradinius perleidimus išmainytą turtą.

| (46) | Sumokėję kapitalo prieaugio mokestį, gavėjai galėjo disponuoti pradinių perleidimų metu gautu kapitalo prieaugiu (laikytu kaip nedalinamas pelno rezervas) ir išdalyti jį akcininkams dividendų forma. |
| --- | --- |

(46)

Sumokėję kapitalo prieaugio mokestį, gavėjai galėjo disponuoti pradinių perleidimų metu gautu kapitalo prieaugiu (laikytu kaip nedalinamas pelno rezervas) ir išdalyti jį akcininkams dividendų forma.

| (47) | Lygiagrečiai dėl per pirmiau aprašytą bankininkystės sektoriaus restruktūrizaciją išmainytų akcijų ir turto korekcijos Įstatymo Nr. 342/2000 19 straipsnyje buvo nustatyta, kad tas pats pakaitinis kapitalo prieaugio mokestis gali būti taikomas įmonėms, pasirengusioms koreguoti turto ir akcijų, įgytų restruktūrizavus kitas įmones, pasinaudojusias mokestinio neutralumo schema pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, mokestines vertes. |
| --- | --- |

(47)

Lygiagrečiai dėl per pirmiau aprašytą bankininkystės sektoriaus restruktūrizaciją išmainytų akcijų ir turto korekcijos Įstatymo Nr. 342/2000 19 straipsnyje buvo nustatyta, kad tas pats pakaitinis kapitalo prieaugio mokestis gali būti taikomas įmonėms, pasirengusioms koreguoti turto ir akcijų, įgytų restruktūrizavus kitas įmones, pasinaudojusias mokestinio neutralumo schema pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, mokestines vertes.

| (48) | Taikant 19 straipsnyje nurodytą schemą (pagal kurią buvo numatytas 19 % ir 15 % pakaitinis kapitalo prieaugio mokestis už turto ir akcijų korekciją), pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997 restruktūrizavus įmones gauto pelno pripažinimas pagal mokesčių korekciją visais atžvilgiais buvo prilygintas kredito įstaigų gauto pelno pagal Įstatymą Nr. 218/1990 pripažinimui. |
| --- | --- |

(48)

Taikant 19 straipsnyje nurodytą schemą (pagal kurią buvo numatytas 19 % ir 15 % pakaitinis kapitalo prieaugio mokestis už turto ir akcijų korekciją), pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997 restruktūrizavus įmones gauto pelno pripažinimas pagal mokesčių korekciją visais atžvilgiais buvo prilygintas kredito įstaigų gauto pelno pagal Įstatymą Nr. 218/1990 pripažinimui.

| (49) | Be to, Įstatymo Nr. 342/2000 20 straipsnyje buvo nustatytos kapitalo prieaugio pakaitinio mokesčio mokėjimo ir iš pripažinto kapitalo prieaugio dividendus gaunantiems akcininkams skirto mokesčio kredito išsamios taisyklės. |
| --- | --- |

(49)

Be to, Įstatymo Nr. 342/2000 20 straipsnyje buvo nustatytos kapitalo prieaugio pakaitinio mokesčio mokėjimo ir iš pripažinto kapitalo prieaugio dividendus gaunantiems akcininkams skirto mokesčio kredito išsamios taisyklės.

| (50) | 2001 m. gruodžio 28 d. Įstatyme Nr. 448 (Įstatymas Nr. 448/2001) buvo pratęsti Įstatyme Nr. 342/2000 numatyti korekcijos schemos terminai į bendrovių balansus įrašytam turtui, kurio vertė dar nebuvo koreguota. |
| --- | --- |

(50)

2001 m. gruodžio 28 d. Įstatyme Nr. 448 (Įstatymas Nr. 448/2001) buvo pratęsti Įstatyme Nr. 342/2000 numatyti korekcijos schemos terminai į bendrovių balansus įrašytam turtui, kurio vertė dar nebuvo koreguota.

| (51) | Įstatymo Nr. 448/2001 3 straipsnio 11 dalyje visų pirma buvo numatyta, kad Įstatymo Nr. 342/2000 17–20 straipsniuose nustatyta korekcijos schema gali būti taikoma nepripažintam pelnui, susijusiam tiek su turtu ir akcijomis, gautomis iš bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pagal Įstatymą Nr. 218/1990, tiek su turtu, gautu iš kitos pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997 įvykdytos restruktūrizacijos ir dar turimu 2001 m. gruodžio 31 d. Įstatyme Nr. 448/2001 buvo numatyta, kad pakaitiniai mokesčiai už pripažintą pelną turi būti nustatyti atitinkamai 12 % dvigubos korekcijos atveju (tiek įgyjančiosios įmonės turimo turto korekcija, tiek iš įmonės, kuri turėjo akcijų paketą, arba perleidžiančiosios įmonės gautų akcijų korekcija) ir 9 % atskiros korekcijos atveju (arba apsiribojančios įgyjančiosios įmonės turimu turtu) vietoj 41 % pelno mokesčio, taikytino atliekant korekciją (sudaryto iš 36 % pelno mokesčio ir 5 % vietinio gamybinės veiklos mokesčio). |
| --- | --- |

(51)

Įstatymo Nr. 448/2001 3 straipsnio 11 dalyje visų pirma buvo numatyta, kad Įstatymo Nr. 342/2000 17–20 straipsniuose nustatyta korekcijos schema gali būti taikoma nepripažintam pelnui, susijusiam tiek su turtu ir akcijomis, gautomis iš bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pagal Įstatymą Nr. 218/1990, tiek su turtu, gautu iš kitos pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997 įvykdytos restruktūrizacijos ir dar turimu 2001 m. gruodžio 31 d. Įstatyme Nr. 448/2001 buvo numatyta, kad pakaitiniai mokesčiai už pripažintą pelną turi būti nustatyti atitinkamai 12 % dvigubos korekcijos atveju (tiek įgyjančiosios įmonės turimo turto korekcija, tiek iš įmonės, kuri turėjo akcijų paketą, arba perleidžiančiosios įmonės gautų akcijų korekcija) ir 9 % atskiros korekcijos atveju (arba apsiribojančios įgyjančiosios įmonės turimu turtu) vietoj 41 % pelno mokesčio, taikytino atliekant korekciją (sudaryto iš 36 % pelno mokesčio ir 5 % vietinio gamybinės veiklos mokesčio).

| (52) | Galiausiai Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje buvo nustatyta, kad korekcijos schema, numatyta Įstatymo Nr. 342/2000 17 straipsnyje, galėjo būti taikyta ir gautam, bet mokesčių tikslais nepripažintam pelnui, susijusiam su turtu iš bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pagal Įstatymą Nr. 218/1990 ir dar vis įrašytam į veiklos balansą 2003 m. gruodžio 31 d. Įstatyme Nr. 350/2003 buvo nustatyta, kad pakaitinis kapitalo prieaugio mokestis, susijęs su pelno korekcija, siektų 12 % dvigubos korekcijos atveju (tiek kredito įstaigų turimo turto korekcija, tiek akcijų, gautų iš perleidžiančiojo banko, korekcija) ir 9 % atskiros korekcijos atveju (arba apsiribojančios kredito įstaigos turimu turtu). Vis dėlto Įstatymo Nr. 350/2003 26 straipsnyje nebuvo numatyta jokia kita turto korekcija, susijusi su bendro pobūdžio įmonių restruktūrizacija pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997. |
| --- | --- |

(52)

Galiausiai Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje buvo nustatyta, kad korekcijos schema, numatyta Įstatymo Nr. 342/2000 17 straipsnyje, galėjo būti taikyta ir gautam, bet mokesčių tikslais nepripažintam pelnui, susijusiam su turtu iš bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pagal Įstatymą Nr. 218/1990 ir dar vis įrašytam į veiklos balansą 2003 m. gruodžio 31 d. Įstatyme Nr. 350/2003 buvo nustatyta, kad pakaitinis kapitalo prieaugio mokestis, susijęs su pelno korekcija, siektų 12 % dvigubos korekcijos atveju (tiek kredito įstaigų turimo turto korekcija, tiek akcijų, gautų iš perleidžiančiojo banko, korekcija) ir 9 % atskiros korekcijos atveju (arba apsiribojančios kredito įstaigos turimu turtu). Vis dėlto Įstatymo Nr. 350/2003 26 straipsnyje nebuvo numatyta jokia kita turto korekcija, susijusi su bendro pobūdžio įmonių restruktūrizacija pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997.

| (53) | Pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį kapitalo prieaugis, seniau gautas pagal Įstatymą Nr. 218/1990 ir susijęs su ilgalaikio turto ir kitokio banko turto perleidimu naujai įsteigtoms arba jau esančioms privačioms kredito įstaigoms mainais į šių įstaigų akcijas, visų pirma mokesčių tikslais galėjo būti pripažįstamas sumokant pakaitinius 12 % arba 9 % mokesčius vietoj tuo metu taikyto 37,25 % pelno mokesčio (33 % pelno mokestis ir 4,25 % vietinis gamybinės veiklos mokestis). Be to, Įstatyme Nr. 350/2003 buvo numatyta, kad pakaitinis mokestis turėtų būti sumokėtas trimis dalimis be palūkanų (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.). |
| --- | --- |

(53)

Pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį kapitalo prieaugis, seniau gautas pagal Įstatymą Nr. 218/1990 ir susijęs su ilgalaikio turto ir kitokio banko turto perleidimu naujai įsteigtoms arba jau esančioms privačioms kredito įstaigoms mainais į šių įstaigų akcijas, visų pirma mokesčių tikslais galėjo būti pripažįstamas sumokant pakaitinius 12 % arba 9 % mokesčius vietoj tuo metu taikyto 37,25 % pelno mokesčio (33 % pelno mokestis ir 4,25 % vietinis gamybinės veiklos mokestis). Be to, Įstatyme Nr. 350/2003 buvo numatyta, kad pakaitinis mokestis turėtų būti sumokėtas trimis dalimis be palūkanų (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.).

| (54) | Remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, devynios bankų grupės atliko savo turto korekciją pagal Įstatymo Nr. 350/2003 26 straipsnio 26 dalį, sumokėdamos pakaitinį 9 % kapitalo prieaugio mokestį (atskira korekcija). Pripažinto kapitalo prieaugio bendra suma buvo daugiau nei 2 059 mln. EUR. Devyni gavėjai sumokėjo pakaitinį mokestį, lygų 180 615 534 EUR. Siekiant apskaičiuoti faktinį mokesčių ekvivalentą, kad būtų suteikta valstybės pagalba, mokėjimo dalys 2005 m. ir 2006 m. turi būti padidintos 3,7 % – orientacine palūkanų norma, Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (8) numatyta neteisėtos pagalbos išieškojimui. Todėl mokesčio suma faktiškai išauga iki 185 505 996 EUR (9) ir yra orientacinė apskaičiuojant galimą pagalbą, išreikštą subsidijos ekvivalentu. |
| --- | --- |

(54)

Remiantis Italijos valdžios institucijų pateikta informacija, devynios bankų grupės atliko savo turto korekciją pagal Įstatymo Nr. 350/2003 26 straipsnio 26 dalį, sumokėdamos pakaitinį 9 % kapitalo prieaugio mokestį (atskira korekcija). Pripažinto kapitalo prieaugio bendra suma buvo daugiau nei 2 059 mln. EUR. Devyni gavėjai sumokėjo pakaitinį mokestį, lygų 180 615 534 EUR. Siekiant apskaičiuoti faktinį mokesčių ekvivalentą, kad būtų suteikta valstybės pagalba, mokėjimo dalys 2005 m. ir 2006 m. turi būti padidintos 3,7 % – orientacine palūkanų norma, Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (8) numatyta neteisėtos pagalbos išieškojimui. Todėl mokesčio suma faktiškai išauga iki 185 505 996 EUR (9) ir yra orientacinė apskaičiuojant galimą pagalbą, išreikštą subsidijos ekvivalentu.

| (55) | Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje buvo nustatyta, kad visos pelno mokestį mokančios įmonės gali iš naujo įvertinti savo turto, turimo 2002 m. gruodžio 31 d., mokestinę vertę, kad būtų nustatyta reali jo vertė, sumokėdamos pakaitinį 19 % mokestį nusidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju ir 15 % – nesidėvinčio turto atveju; mokestis mokėtinas trimis dalimis (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.). |
| --- | --- |

(55)

Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje buvo nustatyta, kad visos pelno mokestį mokančios įmonės gali iš naujo įvertinti savo turto, turimo 2002 m. gruodžio 31 d., mokestinę vertę, kad būtų nustatyta reali jo vertė, sumokėdamos pakaitinį 19 % mokestį nusidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju ir 15 % – nesidėvinčio turto atveju; mokestis mokėtinas trimis dalimis (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.).

| (56) | Kaip buvo nurodyta pirmiau, nauji įvertinimai yra neeilinės operacijos, kartais leistinos pagal specialias mokesčių priemones, siekiant suderinti senąją turto vertę su jo dabartine verte. Naujas įvertinimas mokesčių tikslais skiriasi nuo korekcijos, kadangi pirmuoju atveju įmonės turto mokestinė vertė gali būti suvienodinta su rinkos verte naujo įvertinimo metu, o antruoju atveju mokesčių tikslais pripažintas kapitalo prieaugis negali viršyti savo vertės, gautos per ankstesnę realizaciją, pavyzdžiui, per restruktūrizaciją. |
| --- | --- |

(56)

Kaip buvo nurodyta pirmiau, nauji įvertinimai yra neeilinės operacijos, kartais leistinos pagal specialias mokesčių priemones, siekiant suderinti senąją turto vertę su jo dabartine verte. Naujas įvertinimas mokesčių tikslais skiriasi nuo korekcijos, kadangi pirmuoju atveju įmonės turto mokestinė vertė gali būti suvienodinta su rinkos verte naujo įvertinimo metu, o antruoju atveju mokesčių tikslais pripažintas kapitalo prieaugis negali viršyti savo vertės, gautos per ankstesnę realizaciją, pavyzdžiui, per restruktūrizaciją.

3.   MOTYVAI PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (57) | 2007 m. gegužės 30 d. sprendimu (10) Komisija pradėjo EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl mokesčių korekcijos schemos, numatytos Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje, nes atrodė, jog ši schema atitinka visas būtinas sąlygas, kad galėtų būti laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį; be to, jos suderinamumas su bendrąja rinka buvo abejotinas, nes atrodė, kad negalima taikyti nė vienos EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos. |
| --- | --- |

(57)

2007 m. gegužės 30 d. sprendimu (10) Komisija pradėjo EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl mokesčių korekcijos schemos, numatytos Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje, nes atrodė, jog ši schema atitinka visas būtinas sąlygas, kad galėtų būti laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį; be to, jos suderinamumas su bendrąja rinka buvo abejotinas, nes atrodė, kad negalima taikyti nė vienos EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos.

| (58) | Visų pirma Komisija laikėsi nuomonės, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalimi buvo suteikiamas finansinis pranašumas, lygus skirtumui tarp faktiškai 2004 m. sumokėto mokesčio turto vertės korekcijos ir privalomo įprastinio mokesčio, jei ta pati korekcija būtų atlikta neegzistuojant tai pačiai Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 daliai. Įprastinis 2004 m. taikytinas mokesčio tarifas šiam pelnui būtų buvęs 37,25 % (sudarytas iš 33 % pelno mokesčio ir 4,25 % vietinio gamybinės veiklos mokesčio), o faktiškai sumokėto pakaitinio mokesčio tarifas buvo 9 %. Be to, pagal Įstatymą Nr. 350/2003 pakaitinis mokestis buvo mokamas trimis dalimis be palūkanų (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.), o jei mokestis būtų taikytas neegzistuojant Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 daliai, būtų reikėję mokėti jį visą 2004 m. Komisija apskaičiavo, kad devynių nagrinėjamos schemos pagalbos gavėjų faktiškai sumokėto mokesčio vertė, pakeista subsidijos ekvivalentu, siekė 185 505 996 EUR, o įprastinis mokestis būtų buvęs 771 991 022 EUR (37,25 % gauto pelno, lygūs daugiau nei 2 059 mln. EUR). Taigi skirtumas tarp įprastinio mokesčio ir faktiškai sumokėto mokesčio lygus 586 485 026 EUR. |
| --- | --- |

(58)

Visų pirma Komisija laikėsi nuomonės, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalimi buvo suteikiamas finansinis pranašumas, lygus skirtumui tarp faktiškai 2004 m. sumokėto mokesčio turto vertės korekcijos ir privalomo įprastinio mokesčio, jei ta pati korekcija būtų atlikta neegzistuojant tai pačiai Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 daliai. Įprastinis 2004 m. taikytinas mokesčio tarifas šiam pelnui būtų buvęs 37,25 % (sudarytas iš 33 % pelno mokesčio ir 4,25 % vietinio gamybinės veiklos mokesčio), o faktiškai sumokėto pakaitinio mokesčio tarifas buvo 9 %. Be to, pagal Įstatymą Nr. 350/2003 pakaitinis mokestis buvo mokamas trimis dalimis be palūkanų (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.), o jei mokestis būtų taikytas neegzistuojant Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 daliai, būtų reikėję mokėti jį visą 2004 m. Komisija apskaičiavo, kad devynių nagrinėjamos schemos pagalbos gavėjų faktiškai sumokėto mokesčio vertė, pakeista subsidijos ekvivalentu, siekė 185 505 996 EUR, o įprastinis mokestis būtų buvęs 771 991 022 EUR (37,25 % gauto pelno, lygūs daugiau nei 2 059 mln. EUR). Taigi skirtumas tarp įprastinio mokesčio ir faktiškai sumokėto mokesčio lygus 586 485 026 EUR.

| (59) | Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad, priešingai nei mokesčių korekcijos, kurios suteiktos kaip pranašumas pagalbos gavėjams pagal minėtus Įstatymus Nr. 342/2000 ir Nr. 448/2001 ir kurios buvo paprastos bendro pobūdžio mokesčių priemonės, skirtos gauto kapitalo prieaugio teisingam apmokestinimui užtikrinti, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta korekcija buvo skirta tik bankams, kuriems taikyta restruktūrizacija pagal Įstatymą Nr. 218/1990, ir bet kokiu atveju negalėjo būti laikoma nei bendro pobūdžio priemone, nei užtikrinti vienodą požiūrį į nagrinėjamo kapitalo prieaugį ir į kitokį kapitalo prieaugį, gautą per panašią kitų bendrovių restruktūrizaciją. Be to, Komisijos nuomone, faktas, kad kai kurie Italijos bankai padengė su į jų balansus įrašytu nepripažintu kapitalo prieaugiu susijusią mokestinę prievolę, sumokėdami nominalųjį mokestį (sumažintą), galėjo daryti įtaką jų didesniam domėjimuisi įsigijimo operacijomis, ir dėl to bankininkystės sektoriaus pirkimo rinka buvo iškreipta. |
| --- | --- |

(59)

Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad, priešingai nei mokesčių korekcijos, kurios suteiktos kaip pranašumas pagalbos gavėjams pagal minėtus Įstatymus Nr. 342/2000 ir Nr. 448/2001 ir kurios buvo paprastos bendro pobūdžio mokesčių priemonės, skirtos gauto kapitalo prieaugio teisingam apmokestinimui užtikrinti, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta korekcija buvo skirta tik bankams, kuriems taikyta restruktūrizacija pagal Įstatymą Nr. 218/1990, ir bet kokiu atveju negalėjo būti laikoma nei bendro pobūdžio priemone, nei užtikrinti vienodą požiūrį į nagrinėjamo kapitalo prieaugį ir į kitokį kapitalo prieaugį, gautą per panašią kitų bendrovių restruktūrizaciją. Be to, Komisijos nuomone, faktas, kad kai kurie Italijos bankai padengė su į jų balansus įrašytu nepripažintu kapitalo prieaugiu susijusią mokestinę prievolę, sumokėdami nominalųjį mokestį (sumažintą), galėjo daryti įtaką jų didesniam domėjimuisi įsigijimo operacijomis, ir dėl to bankininkystės sektoriaus pirkimo rinka buvo iškreipta.

| (60) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad aptariama schema galėjo būti su bendrąja rinka nesuderinama valstybės pagalba, ir dėl to pradėjo EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Komisija pažymėjo, kad, jei pasibaigus minėtai procedūrai ji padarys išvadą, jog aptariama schema buvo su bendrąja rinka nesuderinama valstybės pagalba, bus būtina pradėti išieškojimą remiantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 dėl EB sutarties 93 straipsnio taikymo tvarkos (11) 14 straipsniu. Vis dėlto, atsižvelgiant į su kai kuriomis mokesčių pagalbos schemomis (12) susijusią praktiką, turės būti išieškomi reikalavimų neatitinkantys mokesčiai palyginti su suma, kurią schemos pagalbos gavėjas būtų turėjęs sumokėti, jei būtų pasinaudojęs kitomis tuo metu galiojusiomis mokesčių schemomis, ir su sąlyga, kad tai nelėmė grynai hipotetinių pasirinkimų, kuriuos galėjo padaryti aptariamos schemos pagalbos gavėjai (13). Komisija paragino Italijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamo klausimo, ar neteisėtai suteiktos pagalbos išieškojimas gali apsiriboti tik skirtumu tarp mokesčio, kuris būtų sumokėtas pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje numatytą naujo įvertinimo schemą, ir faktiškai kredito įstaigų – pagalbos gavėjų – pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatytą korekcijos schemą sumokėto pakaitinio mokesčio. |
| --- | --- |

(60)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad aptariama schema galėjo būti su bendrąja rinka nesuderinama valstybės pagalba, ir dėl to pradėjo EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Komisija pažymėjo, kad, jei pasibaigus minėtai procedūrai ji padarys išvadą, jog aptariama schema buvo su bendrąja rinka nesuderinama valstybės pagalba, bus būtina pradėti išieškojimą remiantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 dėl EB sutarties 93 straipsnio taikymo tvarkos (11) 14 straipsniu. Vis dėlto, atsižvelgiant į su kai kuriomis mokesčių pagalbos schemomis (12) susijusią praktiką, turės būti išieškomi reikalavimų neatitinkantys mokesčiai palyginti su suma, kurią schemos pagalbos gavėjas būtų turėjęs sumokėti, jei būtų pasinaudojęs kitomis tuo metu galiojusiomis mokesčių schemomis, ir su sąlyga, kad tai nelėmė grynai hipotetinių pasirinkimų, kuriuos galėjo padaryti aptariamos schemos pagalbos gavėjai (13). Komisija paragino Italijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamo klausimo, ar neteisėtai suteiktos pagalbos išieškojimas gali apsiriboti tik skirtumu tarp mokesčio, kuris būtų sumokėtas pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje numatytą naujo įvertinimo schemą, ir faktiškai kredito įstaigų – pagalbos gavėjų – pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatytą korekcijos schemą sumokėto pakaitinio mokesčio.

4.   ITALIJOS PASTABOS

| (61) | Italijos valdžios institucijos savo pastabose iš esmės: a) atmetė schemos prilyginimą valstybės pagalbai ir b) nepatenkinus šio reikalavimo, atkreipė dėmesį, jog galimas pranašumas buvo daug mažesnis nei Komisijos preliminariai apskaičiuotasis, todėl turi būti laikomas menku (de minimis). |
| --- | --- |

(61)

Italijos valdžios institucijos savo pastabose iš esmės: a) atmetė schemos prilyginimą valstybės pagalbai ir b) nepatenkinus šio reikalavimo, atkreipė dėmesį, jog galimas pranašumas buvo daug mažesnis nei Komisijos preliminariai apskaičiuotasis, todėl turi būti laikomas menku (de minimis).

| (62) | Visų pirma Italija teigė, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi buvo netiesiogiai leidžiama visoms įmonėms, dalyvavusioms įmonių restruktūrizacijoje, pasinaudoti galimybe atlikti savo turto vertės korekciją. Italijos valdžios institucijų nuomone, minėto įstatymo 2 straipsnio 25 dalimi buvo apibendrinta galimybė pritaikyti mokestinę vertę prie apskaitinės vertės, darant numanomą nuorodą į Įstatymo Nr. 342/2000 14 straipsnį, kuriuo nustatytas iš mokesčių atžvilgiu neutralios restruktūrizacijos gauto užšaldyto kapitalo prieaugio pripažinimas, ir, bet kokiu atveju, buvo taikomas visiems verčių nesutapimams, gautiems iš įmonių restruktūrizacijos, įvykdytos pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1977. |
| --- | --- |

(62)

Visų pirma Italija teigė, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi buvo netiesiogiai leidžiama visoms įmonėms, dalyvavusioms įmonių restruktūrizacijoje, pasinaudoti galimybe atlikti savo turto vertės korekciją. Italijos valdžios institucijų nuomone, minėto įstatymo 2 straipsnio 25 dalimi buvo apibendrinta galimybė pritaikyti mokestinę vertę prie apskaitinės vertės, darant numanomą nuorodą į Įstatymo Nr. 342/2000 14 straipsnį, kuriuo nustatytas iš mokesčių atžvilgiu neutralios restruktūrizacijos gauto užšaldyto kapitalo prieaugio pripažinimas, ir, bet kokiu atveju, buvo taikomas visiems verčių nesutapimams, gautiems iš įmonių restruktūrizacijos, įvykdytos pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1977.

| (63) | Italijos nuomone, buvo galima pasinaudoti šia bendro pobūdžio korekcijos schema pagal Įstatymo Nr. 342/2000 12 straipsnį sumokant pakaitinį 19 % mokestį nusidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju ir 15 % mokestį – nesidėvinčio turto atveju, mokėtiną trimis dalimis (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.). Todėl, Italijos valdžios institucijų teigimu, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta schema turėjo būti vertinama labiau atsižvelgiant į numanomą korekcijos schemą, įvestą Įstatymo Nr. 342/2000 14 straipsniu, o ne į įmonių mokesčių naujo įvertinimo bendro pobūdžio schemą, numatytą Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje, priešingai nei teigia Komisija. Italijos nuomone, tiek numanomoje korekcijos schemoje, tiek tiesiogiai nurodytoje naujo įvertinimo schemoje buvo numatytas tų pačių, jau aprašytų, 19 % ir 15 % pakaitinių mokesčių tarifų taikymas. Vis dėlto, priešingai nei teigė Komisija sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Italijos valdžios institucijų nuomone, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalimi suteiktas pranašumas būtų lygus tik skirtumui tarp pakaitinio 9 % mokesčio, mokėto bankų – pagalbos gavėjų už savo nepripažintą pelną, ir 15 % mokesčio, mokėtino už tą patį pelną, gautą iš kitų įmonių, atitinkančių reikalavimus pasinaudoti schema savo turto vertės korekcijai. Šis skirtumas turėtų dar labiau sumažėti atsižvelgiant į faktą, kad bankai pagalbos gavėjai sumokėjo mokestį už 15 % gauto pradinio kapitalo prieaugio, skirtingai nei visos kitos įmonės, kurios galėjo pasirinkti visiško mokestinio neutralumo schemos variantą, numatytą Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1997. |
| --- | --- |

(63)

Italijos nuomone, buvo galima pasinaudoti šia bendro pobūdžio korekcijos schema pagal Įstatymo Nr. 342/2000 12 straipsnį sumokant pakaitinį 19 % mokestį nusidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju ir 15 % mokestį – nesidėvinčio turto atveju, mokėtiną trimis dalimis (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.). Todėl, Italijos valdžios institucijų teigimu, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta schema turėjo būti vertinama labiau atsižvelgiant į numanomą korekcijos schemą, įvestą Įstatymo Nr. 342/2000 14 straipsniu, o ne į įmonių mokesčių naujo įvertinimo bendro pobūdžio schemą, numatytą Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje, priešingai nei teigia Komisija. Italijos nuomone, tiek numanomoje korekcijos schemoje, tiek tiesiogiai nurodytoje naujo įvertinimo schemoje buvo numatytas tų pačių, jau aprašytų, 19 % ir 15 % pakaitinių mokesčių tarifų taikymas. Vis dėlto, priešingai nei teigė Komisija sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Italijos valdžios institucijų nuomone, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalimi suteiktas pranašumas būtų lygus tik skirtumui tarp pakaitinio 9 % mokesčio, mokėto bankų – pagalbos gavėjų už savo nepripažintą pelną, ir 15 % mokesčio, mokėtino už tą patį pelną, gautą iš kitų įmonių, atitinkančių reikalavimus pasinaudoti schema savo turto vertės korekcijai. Šis skirtumas turėtų dar labiau sumažėti atsižvelgiant į faktą, kad bankai pagalbos gavėjai sumokėjo mokestį už 15 % gauto pradinio kapitalo prieaugio, skirtingai nei visos kitos įmonės, kurios galėjo pasirinkti visiško mokestinio neutralumo schemos variantą, numatytą Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1997.

| (64) | Be to, Italija laikosi nuomonės, kad pagal Įstatymą Nr. 218/1990 atlikus bankininkystės sektoriaus restruktūrizaciją gauto kapitalo prieaugio korekcija negali būti lyginama su jokiomis kitomis priemonėmis, numatytomis kapitalo prieaugio pripažinimui, dėl dviejų priežasčių: visų pirma dėl to, kad nagrinėjama bankininkystės sektoriaus restruktūrizacija dėl savo pačios pobūdžio buvo speciali, todėl nesulyginama su kita; antra, dėl to, kad mokesčių priemonės, skirtos gauto kapitalo prieaugio pripažinimui atidėti, buvo pritaikytos konkrečiai šiai restruktūrizacijai, nes buvo numatyta dalinio mokestinio neutralumo schema tiek perleidžiančiajai, tiek įgyjančiajai įstaigoms. |
| --- | --- |

(64)

Be to, Italija laikosi nuomonės, kad pagal Įstatymą Nr. 218/1990 atlikus bankininkystės sektoriaus restruktūrizaciją gauto kapitalo prieaugio korekcija negali būti lyginama su jokiomis kitomis priemonėmis, numatytomis kapitalo prieaugio pripažinimui, dėl dviejų priežasčių: visų pirma dėl to, kad nagrinėjama bankininkystės sektoriaus restruktūrizacija dėl savo pačios pobūdžio buvo speciali, todėl nesulyginama su kita; antra, dėl to, kad mokesčių priemonės, skirtos gauto kapitalo prieaugio pripažinimui atidėti, buvo pritaikytos konkrečiai šiai restruktūrizacijai, nes buvo numatyta dalinio mokestinio neutralumo schema tiek perleidžiančiajai, tiek įgyjančiajai įstaigoms.

| (65) | Dėl specialaus bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pobūdžio Italijos valdžios institucijos teigia, kad priemonė buvo taikyta išskirtinai kai kurioms kredito įstaigų restruktūrizacijos operacijoms, kurios buvo įvykdytos 1990 m. rugpjūčio 22 d.–1995 m. gruodžio 31 d. ir kurių pagrindinis tikslas buvo Italijos valstybinių kredito įstaigų sektoriaus privatizavimas. Buvo manoma, kad tinkamesnė juridinė forma, kurios statusą turėjo įgyti Italijos valstybinės kredito įstaigos, yra akcinė bendrovė, kadangi ji yra pajėgi užtikrinti privačių bankų grupių susikūrimą šalyje ir vienodas su kitais bendrojoje rinkoje veikiančiais bankais sąlygas. Remiantis Įstatymu Nr. 218/1990, buvusių valstybinių kredito įstaigų akcijos po šios restruktūrizacijos buvo tiesiogiai priskirtos bendrovei, kurioje daugiau ar mažiau dominavo valstybinė nuosavybė, arba naujai įsteigtiems banko akcijas valdantiems fondams ar jau buvusiems privatiems banko akcijų valdymo fondams, kuriuose valstybinė nuosavybė buvo paskirstyta skirtingoms vietinėms įstaigoms. Tiek valstybei, tiek banko akcijų valdymo fondams buvo patikėtos laikinos pareigos valdyti ir palaipsniui parduoti rinkoje šių naujai įsteigtų bendrovių akcijas, taip sudarant sąlygas bankininkystės sektoriaus konsolidacijai ir bankų grupių susidarymui Italijoje. |
| --- | --- |

(65)

Dėl specialaus bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pobūdžio Italijos valdžios institucijos teigia, kad priemonė buvo taikyta išskirtinai kai kurioms kredito įstaigų restruktūrizacijos operacijoms, kurios buvo įvykdytos 1990 m. rugpjūčio 22 d.–1995 m. gruodžio 31 d. ir kurių pagrindinis tikslas buvo Italijos valstybinių kredito įstaigų sektoriaus privatizavimas. Buvo manoma, kad tinkamesnė juridinė forma, kurios statusą turėjo įgyti Italijos valstybinės kredito įstaigos, yra akcinė bendrovė, kadangi ji yra pajėgi užtikrinti privačių bankų grupių susikūrimą šalyje ir vienodas su kitais bendrojoje rinkoje veikiančiais bankais sąlygas. Remiantis Įstatymu Nr. 218/1990, buvusių valstybinių kredito įstaigų akcijos po šios restruktūrizacijos buvo tiesiogiai priskirtos bendrovei, kurioje daugiau ar mažiau dominavo valstybinė nuosavybė, arba naujai įsteigtiems banko akcijas valdantiems fondams ar jau buvusiems privatiems banko akcijų valdymo fondams, kuriuose valstybinė nuosavybė buvo paskirstyta skirtingoms vietinėms įstaigoms. Tiek valstybei, tiek banko akcijų valdymo fondams buvo patikėtos laikinos pareigos valdyti ir palaipsniui parduoti rinkoje šių naujai įsteigtų bendrovių akcijas, taip sudarant sąlygas bankininkystės sektoriaus konsolidacijai ir bankų grupių susidarymui Italijoje.

| (66) | Specialus šios bankų restruktūrizacijai taikomos mokestinio neutralumo schemos pobūdis buvo pagrįstas faktu, kad tuo metu nebuvo bendro pobūdžio schemos, užtikrinančios įmonių restruktūrizaciją ir veiklos padalinių perleidimo neutralumą. Italijos įstatymų leidžiamoji valdžia norėjo palengvinti kai kurių valstybinių kredito įstaigų privatizavimą jas restruktūrizuojant ir suteikiant naują juridinę privačių akcinių bendrovių formą, bet tuo pačiu metu vengiant suteikti nebūtinus pranašumus toms pačioms kredito įstaigoms. Siekdama užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui kitų privačių kredito įstaigų atžvilgiu, įstatymų leidžiamoji valdžia numatė: a) dalinį neutralumą mokesčių atžvilgiu tiek perleidžiančiajai, tiek įgyjančiąjai įmonėms (15 % gauto kapitalo prieaugio mokesčių tikslais buvo pripažįstama ir apmokestinama, taikant įprastinį mokesčio tarifą, tuo metu lygų 52,2 %); b) nepripažinto kapitalo prieaugio įrašymą į specialų rezervą užšaldyto mokesčio atžvilgiu; c) tos pačios dalinio mokestinio neutralumo schemos išplėtimą nevalstybinių kredito įstaigų restruktūrizacijai, kad mokesčių tikslais būtų užtikrintas vienodas požiūris į įmonių restruktūrizaciją, kurioje galėtų dalyvauti tiek valstybinės, tiek privačios kredito įstaigos. |
| --- | --- |

(66)

Specialus šios bankų restruktūrizacijai taikomos mokestinio neutralumo schemos pobūdis buvo pagrįstas faktu, kad tuo metu nebuvo bendro pobūdžio schemos, užtikrinančios įmonių restruktūrizaciją ir veiklos padalinių perleidimo neutralumą. Italijos įstatymų leidžiamoji valdžia norėjo palengvinti kai kurių valstybinių kredito įstaigų privatizavimą jas restruktūrizuojant ir suteikiant naują juridinę privačių akcinių bendrovių formą, bet tuo pačiu metu vengiant suteikti nebūtinus pranašumus toms pačioms kredito įstaigoms. Siekdama užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui kitų privačių kredito įstaigų atžvilgiu, įstatymų leidžiamoji valdžia numatė: a) dalinį neutralumą mokesčių atžvilgiu tiek perleidžiančiajai, tiek įgyjančiąjai įmonėms (15 % gauto kapitalo prieaugio mokesčių tikslais buvo pripažįstama ir apmokestinama, taikant įprastinį mokesčio tarifą, tuo metu lygų 52,2 %); b) nepripažinto kapitalo prieaugio įrašymą į specialų rezervą užšaldyto mokesčio atžvilgiu; c) tos pačios dalinio mokestinio neutralumo schemos išplėtimą nevalstybinių kredito įstaigų restruktūrizacijai, kad mokesčių tikslais būtų užtikrintas vienodas požiūris į įmonių restruktūrizaciją, kurioje galėtų dalyvauti tiek valstybinės, tiek privačios kredito įstaigos.

| (67) | Italijos valdžios institucijos sutinka su Komisijos išvadomis, pagal kurias Įstatymu Nr. 218/1990 ir Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1999 numatytos mokestinio neutralumo schemos nėra valstybės pagalba, kadangi yra pagrindžiamos mokesčių schemos vidine logika (sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą 30 punktas). Vis dėlto jos laikosi nuomonės, kad, jei šios išvados yra teisingos, tai ir Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta mokesčių korekcijos schema neturėtų būti laikoma valstybės pagalba, kadangi tai yra būtinas Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje numatytos dalinio mokestinio neutralumo schemos papildymas; be to, reikia atsižvelgti ir į specialų minėtos bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pobūdį. |
| --- | --- |

(67)

Italijos valdžios institucijos sutinka su Komisijos išvadomis, pagal kurias Įstatymu Nr. 218/1990 ir Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1999 numatytos mokestinio neutralumo schemos nėra valstybės pagalba, kadangi yra pagrindžiamos mokesčių schemos vidine logika (sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą 30 punktas). Vis dėlto jos laikosi nuomonės, kad, jei šios išvados yra teisingos, tai ir Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta mokesčių korekcijos schema neturėtų būti laikoma valstybės pagalba, kadangi tai yra būtinas Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje numatytos dalinio mokestinio neutralumo schemos papildymas; be to, reikia atsižvelgti ir į specialų minėtos bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pobūdį.

| (68) | Italija pabrėžia, kad korekcija galėjo būti atlikta tik senam kapitalo prieaugiui, gautam atlikus pradinę restruktūrizaciją (įvykdytą 1990 m. rugpjūčio 22 d.–1995 m. gruodžio 31 d.), pripažinus ir apmokestinus likusį 15 % kapitalo prieaugį. Sumažinto pakaitinio mokesčio taikymas būtų visiškai pateisinamas dėl specialaus šio kapitalo prieaugio pobūdžio, kadangi tai nėra veiklos pelnas, bet ankstesniais metais gautas pelnas, ir ypač dėl specialaus Įstatyme Nr. 218/2000 reglamentuotos bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pobūdžio, per kurią buvo sumokėtas 52,2 % mokestis už 15 % gauto kapitalo prieaugio. Skaičiuojant taikyto 52,2 % mokesčio tarifo ir Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatytų 9 % bei 12 % pakaitinių mokesčių, taikytų likusiems 85 % kapitalo prieaugio, vidurkį, bendras taikytas mokesčių tarifas būtų tarp 15,48 % ir 17,85 %: t. y. mokesčių tarifai, Italijos nuomone, beveik prilygsta 15 % ir 19 % mokesčių tarifams, taikomiems pagal Įstatyme Nr. 350/2003 numatytą numanomą korekcijos schemą atitinkamai nusidėvinčiam ir nesidėvinčiam visų įmonių turtui. |
| --- | --- |

(68)

Italija pabrėžia, kad korekcija galėjo būti atlikta tik senam kapitalo prieaugiui, gautam atlikus pradinę restruktūrizaciją (įvykdytą 1990 m. rugpjūčio 22 d.–1995 m. gruodžio 31 d.), pripažinus ir apmokestinus likusį 15 % kapitalo prieaugį. Sumažinto pakaitinio mokesčio taikymas būtų visiškai pateisinamas dėl specialaus šio kapitalo prieaugio pobūdžio, kadangi tai nėra veiklos pelnas, bet ankstesniais metais gautas pelnas, ir ypač dėl specialaus Įstatyme Nr. 218/2000 reglamentuotos bankininkystės sektoriaus restruktūrizacijos pobūdžio, per kurią buvo sumokėtas 52,2 % mokestis už 15 % gauto kapitalo prieaugio. Skaičiuojant taikyto 52,2 % mokesčio tarifo ir Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatytų 9 % bei 12 % pakaitinių mokesčių, taikytų likusiems 85 % kapitalo prieaugio, vidurkį, bendras taikytas mokesčių tarifas būtų tarp 15,48 % ir 17,85 %: t. y. mokesčių tarifai, Italijos nuomone, beveik prilygsta 15 % ir 19 % mokesčių tarifams, taikomiems pagal Įstatyme Nr. 350/2003 numatytą numanomą korekcijos schemą atitinkamai nusidėvinčiam ir nesidėvinčiam visų įmonių turtui.

| (69) | Be to, Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta korekcijos schema yra ne tokia lanksti, kadangi pagal ją yra privaloma viso likusio kapitalo prieaugio, gauto atlikus pradinę restruktūrizaciją, korekcija, o to paties Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje nurodytoje numanomoje korekcijos schemoje yra numatyta galimybė atlikti vertės korekciją atskiriems turto vienetams, kurių tikroji vertė yra realiai didesnė. Italijos nuomone, panašus lankstumas būtų ypač naudingas įmonėms, pagalbos gavėjoms, kadangi jos galėtų pasirinkti tik nusidėvinčio turto korekcijos atlikimą, o ne to turto, už kurio pardavimą gautas pelnas nebūtų, bet kokiu atveju, apmokestinamas. Pavyzdžiui, pagal minėtą akcijų paketui taikomo atleidimo nuo mokesčių schemą, galiojančią nuo 2004 m. sausio 1 d., akcijų paketo dalies pardavimas yra atleidžiamas nuo mokesčių 95 %, todėl bendrovei neapsimoka mokėti mokesčio, kad būtų pripažintas pelnas, susijęs su turtu, kuris, bet kokiu atveju, yra beveik visiškai atleidžiamas nuo mokesčių. Pagal Italijos valdžios institucijas skirtumas tikrai yra nemažas, atsižvelgiant į tai, kad didelę dalį po 90-ųjų metų perleisto turto naujai įsteigtoms kredito įstaigoms sudarė bendrovių akcijų paketai, bet kokiu atveju, beveik visiškai atleisti nuo mokesčių, atlikus aprašytą 2003 m. mokesčių reformą. |
| --- | --- |

(69)

Be to, Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta korekcijos schema yra ne tokia lanksti, kadangi pagal ją yra privaloma viso likusio kapitalo prieaugio, gauto atlikus pradinę restruktūrizaciją, korekcija, o to paties Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje nurodytoje numanomoje korekcijos schemoje yra numatyta galimybė atlikti vertės korekciją atskiriems turto vienetams, kurių tikroji vertė yra realiai didesnė. Italijos nuomone, panašus lankstumas būtų ypač naudingas įmonėms, pagalbos gavėjoms, kadangi jos galėtų pasirinkti tik nusidėvinčio turto korekcijos atlikimą, o ne to turto, už kurio pardavimą gautas pelnas nebūtų, bet kokiu atveju, apmokestinamas. Pavyzdžiui, pagal minėtą akcijų paketui taikomo atleidimo nuo mokesčių schemą, galiojančią nuo 2004 m. sausio 1 d., akcijų paketo dalies pardavimas yra atleidžiamas nuo mokesčių 95 %, todėl bendrovei neapsimoka mokėti mokesčio, kad būtų pripažintas pelnas, susijęs su turtu, kuris, bet kokiu atveju, yra beveik visiškai atleidžiamas nuo mokesčių. Pagal Italijos valdžios institucijas skirtumas tikrai yra nemažas, atsižvelgiant į tai, kad didelę dalį po 90-ųjų metų perleisto turto naujai įsteigtoms kredito įstaigoms sudarė bendrovių akcijų paketai, bet kokiu atveju, beveik visiškai atleisti nuo mokesčių, atlikus aprašytą 2003 m. mokesčių reformą.

| (70) | Galiausiai Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad net jei Komisija padarys išvadą, jog pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį sumokėto mokesčio tarifas buvo palankesnis už tarifą, taikytą pagal to paties įstatymo 2 straipsnio 25 dalyje numatytą „bendro pobūdžio“ korekcijos schemą, faktiškas skirtumas yra nepastebimas, todėl tai turėtų būti laikoma de minimis pagalba. |
| --- | --- |

(70)

Galiausiai Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad net jei Komisija padarys išvadą, jog pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį sumokėto mokesčio tarifas buvo palankesnis už tarifą, taikytą pagal to paties įstatymo 2 straipsnio 25 dalyje numatytą „bendro pobūdžio“ korekcijos schemą, faktiškas skirtumas yra nepastebimas, todėl tai turėtų būti laikoma de minimis pagalba.

5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (71) | Suinteresuotosios šalys savo pastabose pateikė rimtų argumentų, skirtų atmesti nagrinėjamos mokesčių korekcijos schemos prilyginimą valstybės pagalbai. Jos teigė, kad kalbama apie techninę mokesčių priemonę, skirtą specialiai situacijai, t. išspręsti tam tikros nepripažintos mokestinės vertės, susijusios su turtu, išmainytu vykdant tam tikrą bankininkystės sektoriaus įmonių restruktūrizaciją, neatitikimo problemą; be to, ši priemonė net nesuteiktų jokio privalumo nagrinėjamoms bankų grupėms, kadangi iš tikrųjų būtų papildomų prievolių mokėjimo pagrindas, kurių paprastai neturėjo mokėti kitos įmonės, dalyvavusios kitokio tipo restruktūrizacijoje, pagal mokestinio neutralumo bendro pobūdžio schemą, numatytą Įstatyminiame dekrete Nr. 358/1997 ir įmonių jungimosi direktyvoje. |
| --- | --- |

(71)

Suinteresuotosios šalys savo pastabose pateikė rimtų argumentų, skirtų atmesti nagrinėjamos mokesčių korekcijos schemos prilyginimą valstybės pagalbai. Jos teigė, kad kalbama apie techninę mokesčių priemonę, skirtą specialiai situacijai, t. išspręsti tam tikros nepripažintos mokestinės vertės, susijusios su turtu, išmainytu vykdant tam tikrą bankininkystės sektoriaus įmonių restruktūrizaciją, neatitikimo problemą; be to, ši priemonė net nesuteiktų jokio privalumo nagrinėjamoms bankų grupėms, kadangi iš tikrųjų būtų papildomų prievolių mokėjimo pagrindas, kurių paprastai neturėjo mokėti kitos įmonės, dalyvavusios kitokio tipo restruktūrizacijoje, pagal mokestinio neutralumo bendro pobūdžio schemą, numatytą Įstatyminiame dekrete Nr. 358/1997 ir įmonių jungimosi direktyvoje.

| (72) | Iš esmės suinteresuotosios šalys tvirtina, kad aptariama schema nėra selektyvi, kadangi yra pateisinama bankininkystės sektoriaus ypatumais ir ypač specialiu nagrinėjamų kredito įstaigų restruktūrizacijos pobūdžiu. Suinteresuotųjų šalių nuomone, kai kuriuose ankstesniuose savo sprendimuose Komisija jau yra vertinusi dalinio mokestinio neutralumo schemos, numatytos Įstatymu Nr. 218/1990, suderinamumą su bendrąja rinka, pavyzdžiui, savo 2001 m. gruodžio 11 d. Sprendime 2002/581/EB dėl Italijos įgyvendintos valstybės pagalbos schemos, taikytos bankams (14); sprendime, kuriame savo ruožtu daroma nuoroda į Komisijos pranešimą apie oficialios tyrimo procedūros pradžią dėl Italijos pagalbos, skirtos Banco di Napoli
   (15). |
| --- | --- |

(72)

Iš esmės suinteresuotosios šalys tvirtina, kad aptariama schema nėra selektyvi, kadangi yra pateisinama bankininkystės sektoriaus ypatumais ir ypač specialiu nagrinėjamų kredito įstaigų restruktūrizacijos pobūdžiu. Suinteresuotųjų šalių nuomone, kai kuriuose ankstesniuose savo sprendimuose Komisija jau yra vertinusi dalinio mokestinio neutralumo schemos, numatytos Įstatymu Nr. 218/1990, suderinamumą su bendrąja rinka, pavyzdžiui, savo 2001 m. gruodžio 11 d. Sprendime 2002/581/EB dėl Italijos įgyvendintos valstybės pagalbos schemos, taikytos bankams (14); sprendime, kuriame savo ruožtu daroma nuoroda į Komisijos pranešimą apie oficialios tyrimo procedūros pradžią dėl Italijos pagalbos, skirtos Banco di Napoli
   (15).

| (73) | Be to, suinteresuotosios šalys tvirtina, kad nagrinėjamos restruktūrizuotos kredito įstaigos negavo jokio specialaus privalumo, kaip matosi iš pakaitinio nagrinėjamų bankų mokėto mokesčio už jų kapitalo prieaugio pripažinimą ir kitų analogiškai restruktūrizuotų įmonių mokėto mokesčio pagal mokestinio neutralumo schemą palyginimo. Tarifai, skirtingi nuo kitoms įmonėms numatytų mokesčių tarifų taikyti restruktūrizuotiems bankams 2003 m., gali būti paaiškinti skirtingomis mokesčių schemomis, galiojusiomis dviem restruktūrizacijos tipams. Suinteresuotosios šalys pažymi, kad nepripažintas kapitalo prieaugis, gautas atlikus restruktūrizaciją pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, buvo „laisvai išdalinamas kapitalo prieaugis“, kadangi galėjo būti išdalytas akcininkams be jokio papildomo įmonės apmokestinimo, o pagal Įstatymą Nr. 218/1990 tiek įgyjančiosios, tiek perleidžiančiosios įstaigos gautas kapitalo prieaugis yra „užšaldytas kapitalo prieaugis“ iki jo išdalinimo atitinkamiems akcininkams. |
| --- | --- |

(73)

Be to, suinteresuotosios šalys tvirtina, kad nagrinėjamos restruktūrizuotos kredito įstaigos negavo jokio specialaus privalumo, kaip matosi iš pakaitinio nagrinėjamų bankų mokėto mokesčio už jų kapitalo prieaugio pripažinimą ir kitų analogiškai restruktūrizuotų įmonių mokėto mokesčio pagal mokestinio neutralumo schemą palyginimo. Tarifai, skirtingi nuo kitoms įmonėms numatytų mokesčių tarifų taikyti restruktūrizuotiems bankams 2003 m., gali būti paaiškinti skirtingomis mokesčių schemomis, galiojusiomis dviem restruktūrizacijos tipams. Suinteresuotosios šalys pažymi, kad nepripažintas kapitalo prieaugis, gautas atlikus restruktūrizaciją pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, buvo „laisvai išdalinamas kapitalo prieaugis“, kadangi galėjo būti išdalytas akcininkams be jokio papildomo įmonės apmokestinimo, o pagal Įstatymą Nr. 218/1990 tiek įgyjančiosios, tiek perleidžiančiosios įstaigos gautas kapitalo prieaugis yra „užšaldytas kapitalo prieaugis“ iki jo išdalinimo atitinkamiems akcininkams.

| (74) | Suinteresuotųjų šalių nuomone, atskirų mokesčių schemų, taikytų kapitalo prieaugiui, gautam dviem skirtingomis situacijomis, skyrimas yra patvirtintas ir Italijos Finansų ministerijos rezoliucijoje Nr. 82/2000 esančios interpretacijos (16), kuria mokesčių institucijos pripažino, kad perleisto veiklos padalinio tikrosios vertės rinkoje ir jo mokestinės vertės skirtumas nėra pagrindas apmokestinti kapitalo prieaugį, susijusį su perleidimu pagal mokestinio neutralumo schemą, kadangi nei perleidžiančioji, nei įgyjančioji įstaiga nesuvienodina mokestinės vertės su rinkos verte. Be to, rezoliucijoje prieinama prie išvados, kad perleidžiant veiklos padalinį gautas skirtumas yra svarbus grynai tik apskaitos atžvilgiu iki kol šio padalinio turtas bus iš tikrųjų parduotas, o „užšaldytas kapitalo prieaugis“ galės būti išdalytas akcininkams be jokios mokestinės prievolės bendrovei. Iš kitos pusės, Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje yra aiškiai numatyta, kad apskaitinės vertės skirtumas, susidaręs iš perleidimo pagal dalinio mokestinio neutralumo schemą, restruktūrizavus nagrinėjamas kredito įstaigas, turi būti apmokestintas ne tik tuo atveju, jei kapitalo prieaugis yra parduodamas, bet ir jei kapitalo prieaugis yra išdalijamas akcininkams. |
| --- | --- |

(74)

Suinteresuotųjų šalių nuomone, atskirų mokesčių schemų, taikytų kapitalo prieaugiui, gautam dviem skirtingomis situacijomis, skyrimas yra patvirtintas ir Italijos Finansų ministerijos rezoliucijoje Nr. 82/2000 esančios interpretacijos (16), kuria mokesčių institucijos pripažino, kad perleisto veiklos padalinio tikrosios vertės rinkoje ir jo mokestinės vertės skirtumas nėra pagrindas apmokestinti kapitalo prieaugį, susijusį su perleidimu pagal mokestinio neutralumo schemą, kadangi nei perleidžiančioji, nei įgyjančioji įstaiga nesuvienodina mokestinės vertės su rinkos verte. Be to, rezoliucijoje prieinama prie išvados, kad perleidžiant veiklos padalinį gautas skirtumas yra svarbus grynai tik apskaitos atžvilgiu iki kol šio padalinio turtas bus iš tikrųjų parduotas, o „užšaldytas kapitalo prieaugis“ galės būti išdalytas akcininkams be jokios mokestinės prievolės bendrovei. Iš kitos pusės, Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje yra aiškiai numatyta, kad apskaitinės vertės skirtumas, susidaręs iš perleidimo pagal dalinio mokestinio neutralumo schemą, restruktūrizavus nagrinėjamas kredito įstaigas, turi būti apmokestintas ne tik tuo atveju, jei kapitalo prieaugis yra parduodamas, bet ir jei kapitalo prieaugis yra išdalijamas akcininkams.

| (75) | Pagal suinteresuotųjų šalių pastabas faktą, jog įstatymais Nr. 342/2000 ir Nr. 448/2001 nustatyti mokesčių tarifai korekcijai 2000 m. ir 2001 m. buvo vienodi tiek kredito įstaigų restruktūrizacijai, tiek kitų įmonių restruktūrizacijai, o 2003 m. korekcijos tarifai buvo akivaizdžiai palankesni bankams, gali paaiškinti daliniai pakeitimai, padaryti 2003 m. pelno mokesčio reforma, kuria buvo pakeista mokesčio kredito apmokestinimo schema atleidžiant dividendus nuo mokesčių 95 % tam, kad nebūtų jų dvigubo ekonominio apmokestinimo. |
| --- | --- |

(75)

Pagal suinteresuotųjų šalių pastabas faktą, jog įstatymais Nr. 342/2000 ir Nr. 448/2001 nustatyti mokesčių tarifai korekcijai 2000 m. ir 2001 m. buvo vienodi tiek kredito įstaigų restruktūrizacijai, tiek kitų įmonių restruktūrizacijai, o 2003 m. korekcijos tarifai buvo akivaizdžiai palankesni bankams, gali paaiškinti daliniai pakeitimai, padaryti 2003 m. pelno mokesčio reforma, kuria buvo pakeista mokesčio kredito apmokestinimo schema atleidžiant dividendus nuo mokesčių 95 % tam, kad nebūtų jų dvigubo ekonominio apmokestinimo.

| (76) | Be to, suinteresuotųjų šalių teigimu, restruktūrizuotos įmonės skirtingai nuo restruktūrizuotų kredito įstaigų galėjo išdalyti savo senąjį kapitalo prieaugį, nemokėdamos jokio pelno mokesčio, tačiau su juo susiję dividendai, remiantis apmokestinimo schema, taikyta iki 2003 m. gruodžio 31 d., būtų apmokestinti atskirai jų gavėjui akcininkui. Tuo atveju, jei būtų sumokėtas pakaitinis pelno mokestis siekiant pripažinti kapitalo prieaugį mokestiniais tikslais (kaip įvyko 2000 m. ir 2001 m. mokesčių korekcijos schemoms), sumokėtas mokestis būtų buvęs kaip mokesčio kreditas sumai, kurią akcininkas sumoka išdalinant susijusius dividendus. Taigi pagal ankstesnę apmokestinimo schemą akcininko mokestis būtų, bet kokiu atveju, apėmęs prieš tai sumokėtą pelno mokestį ir taip suvienodinęs bet kokios korekcijos schemos mokestinius principus: tai savo ruožtu būtų buvęs to paties pakaitinio mokesčio tarifo taikymo tiek restruktūrizuotoms kredito įstaigoms, tiek kitoms tuo metu restruktūrizuotoms įmonėms pateisinimas. |
| --- | --- |

(76)

Be to, suinteresuotųjų šalių teigimu, restruktūrizuotos įmonės skirtingai nuo restruktūrizuotų kredito įstaigų galėjo išdalyti savo senąjį kapitalo prieaugį, nemokėdamos jokio pelno mokesčio, tačiau su juo susiję dividendai, remiantis apmokestinimo schema, taikyta iki 2003 m. gruodžio 31 d., būtų apmokestinti atskirai jų gavėjui akcininkui. Tuo atveju, jei būtų sumokėtas pakaitinis pelno mokestis siekiant pripažinti kapitalo prieaugį mokestiniais tikslais (kaip įvyko 2000 m. ir 2001 m. mokesčių korekcijos schemoms), sumokėtas mokestis būtų buvęs kaip mokesčio kreditas sumai, kurią akcininkas sumoka išdalinant susijusius dividendus. Taigi pagal ankstesnę apmokestinimo schemą akcininko mokestis būtų, bet kokiu atveju, apėmęs prieš tai sumokėtą pelno mokestį ir taip suvienodinęs bet kokios korekcijos schemos mokestinius principus: tai savo ruožtu būtų buvęs to paties pakaitinio mokesčio tarifo taikymo tiek restruktūrizuotoms kredito įstaigoms, tiek kitoms tuo metu restruktūrizuotoms įmonėms pateisinimas.

| (77) | Situacija būtų labai pasikeitusi po 2003 m. gruodžio 31 d. įvedus 95 % dividendų atleidimo nuo mokesčių schemą, taikomą užšaldytam kapitalo prieaugiui iš restruktūrizacijos ir vėlesniam jų išdalinimui dividendų forma. Nuo 2004 m. mokestis už kapitalo prieaugį, gautą atlikus kitų bendrovių nei nagrinėjami bankai restruktūrizaciją ir po to išdalytą dividendų forma, būtų taikytas tik 5 % kapitalo prieaugio, išdalyto dividendais, sudarydamas šį vienintelį privalomą mokestį (tuo atveju, jei netaikomas joks pakaitinis mokestis), o restruktūrizuotų bankų gautam kapitalo prieaugiui būtų taikytas įprastinis pelno mokestis šio pelno išdalinimo atveju (taip pat tuo atveju, jei netaikomas pakaitinis mokestis). Siekdama atitaisyti šią nelygybę, Italijos įstatymų leidžiamoji valdžia įvedė Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatytą pakaitinį mokestį su nominaliuoju (sumažintu) tarifu, tokiu būdu pripažįstant tik nagrinėjamų restruktūrizuotų bankų užšaldytą kapitalo prieaugį ir neįtraukiant kapitalo prieaugio, užšaldyto pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, kadangi pastarasis kartą išdalytas dividendais, bet kokiu atveju, būtų apmokestintas mažesniu mokesčiu (95 % gaunamų dividendų atleidžiami nuo mokesčių). |
| --- | --- |

(77)

Situacija būtų labai pasikeitusi po 2003 m. gruodžio 31 d. įvedus 95 % dividendų atleidimo nuo mokesčių schemą, taikomą užšaldytam kapitalo prieaugiui iš restruktūrizacijos ir vėlesniam jų išdalinimui dividendų forma. Nuo 2004 m. mokestis už kapitalo prieaugį, gautą atlikus kitų bendrovių nei nagrinėjami bankai restruktūrizaciją ir po to išdalytą dividendų forma, būtų taikytas tik 5 % kapitalo prieaugio, išdalyto dividendais, sudarydamas šį vienintelį privalomą mokestį (tuo atveju, jei netaikomas joks pakaitinis mokestis), o restruktūrizuotų bankų gautam kapitalo prieaugiui būtų taikytas įprastinis pelno mokestis šio pelno išdalinimo atveju (taip pat tuo atveju, jei netaikomas pakaitinis mokestis). Siekdama atitaisyti šią nelygybę, Italijos įstatymų leidžiamoji valdžia įvedė Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatytą pakaitinį mokestį su nominaliuoju (sumažintu) tarifu, tokiu būdu pripažįstant tik nagrinėjamų restruktūrizuotų bankų užšaldytą kapitalo prieaugį ir neįtraukiant kapitalo prieaugio, užšaldyto pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, kadangi pastarasis kartą išdalytas dividendais, bet kokiu atveju, būtų apmokestintas mažesniu mokesčiu (95 % gaunamų dividendų atleidžiami nuo mokesčių).

| (78) | Apibendrindamos suinteresuotosios šalys teigė, kad 2003 m. mokesčių korekcijos schema nesuteikė privalumo restruktūrizuotiems bankams: greičiau galima kalbėti apie priemonę, skirtą atstatyti lygybei tarp daug griežtesnės mokesčių korekcijos schemos, numatytos Įstatymu Nr. 218/1990 restruktūrizuotoms kredito įstaigoms, ir apskritai švelnesnės mokesčių atžvilgiu schemos, taikytos restruktūrizuotų bendrovių pagal bendro pobūdžio schemą, numatytą Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1997, išdalintam kapitalo prieaugiui. |
| --- | --- |

(78)

Apibendrindamos suinteresuotosios šalys teigė, kad 2003 m. mokesčių korekcijos schema nesuteikė privalumo restruktūrizuotiems bankams: greičiau galima kalbėti apie priemonę, skirtą atstatyti lygybei tarp daug griežtesnės mokesčių korekcijos schemos, numatytos Įstatymu Nr. 218/1990 restruktūrizuotoms kredito įstaigoms, ir apskritai švelnesnės mokesčių atžvilgiu schemos, taikytos restruktūrizuotų bendrovių pagal bendro pobūdžio schemą, numatytą Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1997, išdalintam kapitalo prieaugiui.

| (79) | Galiausiai, suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad jeigu Komisija vis dėlto padarytų išvadą, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta mokesčių korekcijos schema buvo suteiktas specialus pranašumas tik kredito įstaigoms, dalyvavusioms restruktūrizacijoje, įvykdytoje pagal Įstatymą Nr. 218/1990, tas pranašumas nebūtų lygus Komisijos preliminariai apskaičiuotajam, o tik skirtumui tarp sumokėto korekcijos mokesčio ir atskiro bei skirtingo mokesčio, mokėtino už atskirų nusidėvinčio ir nesidėvinčio turto vienetų naują įvertinimą pagal to paties Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalį. Šis skirtumas prilygtų atlikto naujo įvertinimo mokesčio daliai ir netgi turėtų būti sumažintas tokia mokesčio suma, kuri buvo permokėta už turto, kuris pardavus nėra kapitalo prieaugio apmokestinimo pagrindas, korekciją (turtas, kurio pardavimas lemia kapitalo prieaugį, atleistą nuo mokesčių). |
| --- | --- |

(79)

Galiausiai, suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad jeigu Komisija vis dėlto padarytų išvadą, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta mokesčių korekcijos schema buvo suteiktas specialus pranašumas tik kredito įstaigoms, dalyvavusioms restruktūrizacijoje, įvykdytoje pagal Įstatymą Nr. 218/1990, tas pranašumas nebūtų lygus Komisijos preliminariai apskaičiuotajam, o tik skirtumui tarp sumokėto korekcijos mokesčio ir atskiro bei skirtingo mokesčio, mokėtino už atskirų nusidėvinčio ir nesidėvinčio turto vienetų naują įvertinimą pagal to paties Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalį. Šis skirtumas prilygtų atlikto naujo įvertinimo mokesčio daliai ir netgi turėtų būti sumažintas tokia mokesčio suma, kuri buvo permokėta už turto, kuris pardavus nėra kapitalo prieaugio apmokestinimo pagrindas, korekciją (turtas, kurio pardavimas lemia kapitalo prieaugį, atleistą nuo mokesčių).

6.   ĮVERTINIMAS

6.1.   Valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį

| (80) | Pagal nusistovėjusią Teismo praktiką (17) tam, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi atitikti visus EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, t. turi būti suteikta valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių, turi suteikti pranašumą, kuris atrankiniu būdu palaikytų tam tikras įmones arba gamybos rūšis be pateisinimų, susijusių su vidinės mokestinės schemos logika, ir galiausiai turi iškraipyti arba gali iškraipyti konkurenciją bei turi daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(80)

Pagal nusistovėjusią Teismo praktiką (17) tam, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi atitikti visus EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, t. turi būti suteikta valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių, turi suteikti pranašumą, kuris atrankiniu būdu palaikytų tam tikras įmones arba gamybos rūšis be pateisinimų, susijusių su vidinės mokestinės schemos logika, ir galiausiai turi iškraipyti arba gali iškraipyti konkurenciją bei turi daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (81) | Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemonė akivaizdžiai buvo finansuojama iš valstybinių išteklių, kadangi nominaliojo (sumažinto) pakaitinio mokesčio mokėjimas vietoj įprastinio pelno mokesčio už kapitalo prieaugį, pripažintą pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį, atitinka kitu atveju privalomo pelno mokesčio sumažinimą, padarant nuostolių viešiesiems finansams. |
| --- | --- |

(81)

Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemonė akivaizdžiai buvo finansuojama iš valstybinių išteklių, kadangi nominaliojo (sumažinto) pakaitinio mokesčio mokėjimas vietoj įprastinio pelno mokesčio už kapitalo prieaugį, pripažintą pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį, atitinka kitu atveju privalomo pelno mokesčio sumažinimą, padarant nuostolių viešiesiems finansams.

| (82) | Italijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys teigė, kad ankstesniuose sprendimuose: 2000/600/EB (18) dėl pagalbos, kurią Italija suteikė valstybiniams Sicilijos bankams Banco di Sicilia ir Sicilcassa, sąlyginio patvirtinimo ir 1999/288/EB (19) dėl pagalbos, kurią Italija suteikė Banco di Napoli, sąlyginio patvirtinimo, Komisija išnagrinėjo ir patvirtino dalinio mokestinio neutralumo schemą, numatytą Įstatymu Nr. 218/1990 ir priėjo prie išvados, jog ta priemonė nebuvo valstybės pagalba. Bet kokiu atveju, ir nagrinėjama schema nėra valstybės pagalba, kadangi buvo paprasčiausia minėtu Įstatymu Nr. 218/1990 nustatytos mokestinės užšaldymo schemos natūrali pasekmė. |
| --- | --- |

(82)

Italijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys teigė, kad ankstesniuose sprendimuose: 2000/600/EB (18) dėl pagalbos, kurią Italija suteikė valstybiniams Sicilijos bankams Banco di Sicilia ir Sicilcassa, sąlyginio patvirtinimo ir 1999/288/EB (19) dėl pagalbos, kurią Italija suteikė Banco di Napoli, sąlyginio patvirtinimo, Komisija išnagrinėjo ir patvirtino dalinio mokestinio neutralumo schemą, numatytą Įstatymu Nr. 218/1990 ir priėjo prie išvados, jog ta priemonė nebuvo valstybės pagalba. Bet kokiu atveju, ir nagrinėjama schema nėra valstybės pagalba, kadangi buvo paprasčiausia minėtu Įstatymu Nr. 218/1990 nustatytos mokestinės užšaldymo schemos natūrali pasekmė.

| (83) | Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje buvo nustatyta, kad turto ir akcijų perleidimams, atliktiems restruktūrizuojant bankininkystės sektorių, turi būti taikomas dalinis mokestinis neutralumas. Tai lėmė dalinį kapitalo prieaugio, gauto perleidus banko veiklos padalinį, nepripažinimą tiek perleidžiančiajai, tiek įgyjančiajai įstaigoms su sąlyga, kad perleistas turtas – veiklos padalinys – įgaus tokią pačią mokestinę vertę, kokią turėjo būdamas perleidžiančiosios įmonės nuosavybėje (perkelta mokestinė vertė), o šios perleidžiančiosios įmonės gautos akcijos taip pat įgaus tokią pačią mokestinę vertę kaip perleistas turtas (pakaitinė mokestinė vertė). |
| --- | --- |

(83)

Įstatymo Nr. 218/1990 7 straipsnio 2 dalyje buvo nustatyta, kad turto ir akcijų perleidimams, atliktiems restruktūrizuojant bankininkystės sektorių, turi būti taikomas dalinis mokestinis neutralumas. Tai lėmė dalinį kapitalo prieaugio, gauto perleidus banko veiklos padalinį, nepripažinimą tiek perleidžiančiajai, tiek įgyjančiajai įstaigoms su sąlyga, kad perleistas turtas – veiklos padalinys – įgaus tokią pačią mokestinę vertę, kokią turėjo būdamas perleidžiančiosios įmonės nuosavybėje (perkelta mokestinė vertė), o šios perleidžiančiosios įmonės gautos akcijos taip pat įgaus tokią pačią mokestinę vertę kaip perleistas turtas (pakaitinė mokestinė vertė).

| (84) | Kadangi taikant šią schemą nebuvo registruotas išmainyto turto ir akcijų mokestinės vertės didėjimas, nebuvo suteikiamas ir pranašumas įmonėms, kurios dalyvavo restruktūrizacijoje, o po perleidimo gauto pelno apmokestinimas būdavo tik atidedamas laukiant jo pripažinimo mokestiniais tikslais ateityje (pavyzdžiui, įgyjančiajai įstaigai pardavus turtą arba perleidžiančiajai įmonei – akcijas). Kadangi nebuvo registruojamas apmokestinimo pagrindo padidėjimas nei perleidėjui, nei įsigyjančiam asmeniui, bendrovės pelno pripažinimo atidėjimas nenulėmė jokios pagalbos priemonės susidarymo. |
| --- | --- |

(84)

Kadangi taikant šią schemą nebuvo registruotas išmainyto turto ir akcijų mokestinės vertės didėjimas, nebuvo suteikiamas ir pranašumas įmonėms, kurios dalyvavo restruktūrizacijoje, o po perleidimo gauto pelno apmokestinimas būdavo tik atidedamas laukiant jo pripažinimo mokestiniais tikslais ateityje (pavyzdžiui, įgyjančiajai įstaigai pardavus turtą arba perleidžiančiajai įmonei – akcijas). Kadangi nebuvo registruojamas apmokestinimo pagrindo padidėjimas nei perleidėjui, nei įsigyjančiam asmeniui, bendrovės pelno pripažinimo atidėjimas nenulėmė jokios pagalbos priemonės susidarymo.

| (85) | Mokesčio mokėjimo atidėjimas pagal Įstatymu Nr. 218/1990 numatytą schemą buvo be kita ko suderinamas su pagrindiniais bendrovių mokesčių principais, pagal kuriuos pajamų apmokestinimas yra taikytinas bet kokios bendrovės gautoms visoms pajamoms ir pelnui, tačiau gautas kapitalo prieaugis nebūdavo pripažįstamas mokestiniais tikslais, kadangi nebuvo registruojamas atitinkamas turto mokestinės vertės padidėjimas, taip kad mokesčio sumažinimas galėjo būti pritaikytas, bet kokiu atveju, vėliau. |
| --- | --- |

(85)

Mokesčio mokėjimo atidėjimas pagal Įstatymu Nr. 218/1990 numatytą schemą buvo be kita ko suderinamas su pagrindiniais bendrovių mokesčių principais, pagal kuriuos pajamų apmokestinimas yra taikytinas bet kokios bendrovės gautoms visoms pajamoms ir pelnui, tačiau gautas kapitalo prieaugis nebūdavo pripažįstamas mokestiniais tikslais, kadangi nebuvo registruojamas atitinkamas turto mokestinės vertės padidėjimas, taip kad mokesčio sumažinimas galėjo būti pritaikytas, bet kokiu atveju, vėliau.

| (86) | Atsižvelgdama į išdėstytus faktus, Komisija patvirtina savo pradinį įvertinimą, suformuluotą sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, vadinasi: a) taip, kaip 85 % kapitalo prieaugio, gauto taikant Įstatymu Nr. 218/1990 reglamentuojamas operacijas, nepripažinimas; b) taip ir kapitalo prieaugio, gauto taikant Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1997 reglamentuojamas operacijas, nepripažinimas nėra valstybės pagalba, kadangi išmainyto turto mokestinė vertė išliko nepakitusi (20), o kapitalo prieaugiui mokestiniais tikslais nebuvo suteikta materiali forma, tad nebuvo suteiktas ir joks pranašumas. Kadangi gautas kapitalo prieaugis buvo užšaldytas, nebuvo įmanoma išdalyti susijusio pelno, negalėjo nusidėvėti, nuvertėti ar kitu būdu būti atskaitytas iš įmonės apmokestinamų pajamų. Bet kokiu atveju, Komisija daro išvadą, kad mokesčio atidėjimas, susijęs su taikytu mokestiniu neutralumu yra pateisinamas mokesčių schemos vidinės logikos ir nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgdama į išdėstytus faktus, Komisija patvirtina savo pradinį įvertinimą, suformuluotą sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, vadinasi: a) taip, kaip 85 % kapitalo prieaugio, gauto taikant Įstatymu Nr. 218/1990 reglamentuojamas operacijas, nepripažinimas; b) taip ir kapitalo prieaugio, gauto taikant Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1997 reglamentuojamas operacijas, nepripažinimas nėra valstybės pagalba, kadangi išmainyto turto mokestinė vertė išliko nepakitusi (20), o kapitalo prieaugiui mokestiniais tikslais nebuvo suteikta materiali forma, tad nebuvo suteiktas ir joks pranašumas. Kadangi gautas kapitalo prieaugis buvo užšaldytas, nebuvo įmanoma išdalyti susijusio pelno, negalėjo nusidėvėti, nuvertėti ar kitu būdu būti atskaitytas iš įmonės apmokestinamų pajamų. Bet kokiu atveju, Komisija daro išvadą, kad mokesčio atidėjimas, susijęs su taikytu mokestiniu neutralumu yra pateisinamas mokesčių schemos vidinės logikos ir nėra valstybės pagalba.

| (87) | Priešingai, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta mokesčių korekcijos schema buvo suteikta teisė mokestinės vertės padidinimui, už kurią reiktų sumokėti įprastinį pelno mokestį, jei nebūtų specialaus pakaitinio mokesčio, kaip nagrinėjamasis. Komisija mano, kad kapitalo prieaugio apmokestinimo sumažinimui nacionalinė įstatymų leidžiamoji valdžia gali taikyti pakaitinį mokestį palankesniu tarifu palyginti su įprastiniu. Atsižvelgiant į tai, kad mokestis už pardavimą paprastai yra sumokamas iš karto, o perleisto turto apmokestinimo pagrindo padidėjimo mokestiniai privalumai pasitvirtina tik bėgant laikui – atskaitant jo periodišką nusidėvėjimą arba parduodant šį turtą – įprastas tokio pelno apmokestinimas iš esmės lemtų perleidžiančiosios ir įgyjančiosios įstaigų bendro grynojo mokesčio padidėjimą. Taigi pakaitinis mokestis žemesniu tarifu palyginti su įprastiniu kapitalo prieaugiui, gautam restruktūrizavus bendroves, galėtų būti pateisintas iš principo kaip techninė priemonė, skirta palengvinti kapitalo prieaugio pripažinimą mokestiniais tikslais. |
| --- | --- |

(87)

Priešingai, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta mokesčių korekcijos schema buvo suteikta teisė mokestinės vertės padidinimui, už kurią reiktų sumokėti įprastinį pelno mokestį, jei nebūtų specialaus pakaitinio mokesčio, kaip nagrinėjamasis. Komisija mano, kad kapitalo prieaugio apmokestinimo sumažinimui nacionalinė įstatymų leidžiamoji valdžia gali taikyti pakaitinį mokestį palankesniu tarifu palyginti su įprastiniu. Atsižvelgiant į tai, kad mokestis už pardavimą paprastai yra sumokamas iš karto, o perleisto turto apmokestinimo pagrindo padidėjimo mokestiniai privalumai pasitvirtina tik bėgant laikui – atskaitant jo periodišką nusidėvėjimą arba parduodant šį turtą – įprastas tokio pelno apmokestinimas iš esmės lemtų perleidžiančiosios ir įgyjančiosios įstaigų bendro grynojo mokesčio padidėjimą. Taigi pakaitinis mokestis žemesniu tarifu palyginti su įprastiniu kapitalo prieaugiui, gautam restruktūrizavus bendroves, galėtų būti pateisintas iš principo kaip techninė priemonė, skirta palengvinti kapitalo prieaugio pripažinimą mokestiniais tikslais.

| (88) | Vis dėlto panaši lengvatinė korekcija mokesčių atžvilgiu gali būti pateisinama tik, jei yra objektyviai taikytina tomis pačiomis sąlygomis visiems panašaus pobūdžio kapitalo prieaugio, gauto, pavyzdžiui, atlikus kitą restruktūrizaciją, kuriai netaikomas Įstatymas Nr. 218/1990, įskaitant restruktūrizaciją, susijusią su kitomis kredito įstaigomis, pripažinimams mokestiniais tikslais. |
| --- | --- |

(88)

Vis dėlto panaši lengvatinė korekcija mokesčių atžvilgiu gali būti pateisinama tik, jei yra objektyviai taikytina tomis pačiomis sąlygomis visiems panašaus pobūdžio kapitalo prieaugio, gauto, pavyzdžiui, atlikus kitą restruktūrizaciją, kuriai netaikomas Įstatymas Nr. 218/1990, įskaitant restruktūrizaciją, susijusią su kitomis kredito įstaigomis, pripažinimams mokestiniais tikslais.

| (89) | Komisija laikosi nuomonės, kad Įstatymais Nr. 342/2000 ir Nr. 448/2001 numatytos korekcijos leido bendrovėms, susijusioms su Įstatymu Nr. 218/1990 ir Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1997 reglamentuojama restruktūrizacija, pripažinti seniau gautą kapitalo prieaugį sumokant pakaitinį mokestį, vienodą visoms šioms įmonėms. Komisija daro išvadą, kad šios korekcijos buvo bendro pobūdžio mokesčių priemonės ir, kad pakaitinis mokestis, taikytas sumažintu tarifu palyginti su įprastiniu tuo metu taikytu pelno mokesčiu, nesuteikė nagrinėjamoms bendrovėms jokio konkurencinio pranašumo, kadangi buvo taikytas tomis pačiomis sąlygomis visoms bendrovėms, pasirinkusioms seniai gauto, bet laikinai nepripažinto kapitalo prieaugio pripažinimą pagal atitinkamas Įstatymo Nr. 218/1990 ir Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 nuostatas. Tad Komisija daro išvadą, kad šios korekcijos yra bendro pobūdžio mokesčių priemonės, pateisinamos mokesčių schemos logika, ir nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(89)

Komisija laikosi nuomonės, kad Įstatymais Nr. 342/2000 ir Nr. 448/2001 numatytos korekcijos leido bendrovėms, susijusioms su Įstatymu Nr. 218/1990 ir Įstatyminiu dekretu Nr. 358/1997 reglamentuojama restruktūrizacija, pripažinti seniau gautą kapitalo prieaugį sumokant pakaitinį mokestį, vienodą visoms šioms įmonėms. Komisija daro išvadą, kad šios korekcijos buvo bendro pobūdžio mokesčių priemonės ir, kad pakaitinis mokestis, taikytas sumažintu tarifu palyginti su įprastiniu tuo metu taikytu pelno mokesčiu, nesuteikė nagrinėjamoms bendrovėms jokio konkurencinio pranašumo, kadangi buvo taikytas tomis pačiomis sąlygomis visoms bendrovėms, pasirinkusioms seniai gauto, bet laikinai nepripažinto kapitalo prieaugio pripažinimą pagal atitinkamas Įstatymo Nr. 218/1990 ir Įstatyminio dekreto Nr. 358/1997 nuostatas. Tad Komisija daro išvadą, kad šios korekcijos yra bendro pobūdžio mokesčių priemonės, pateisinamos mokesčių schemos logika, ir nėra valstybės pagalba.

| (90) | Priešingai, Komisija laikosi nuomonės, kad mokesčių korekcija, numatyta Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalimi, nėra bendro pobūdžio priemonė, kadangi yra taikytina išskirtinai kapitalo prieaugiui, tam tikrų kredito įstaigų gautam iš restruktūrizacijų, įvykdytų pagal Įstatymą Nr. 218/1990. |
| --- | --- |

(90)

Priešingai, Komisija laikosi nuomonės, kad mokesčių korekcija, numatyta Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalimi, nėra bendro pobūdžio priemonė, kadangi yra taikytina išskirtinai kapitalo prieaugiui, tam tikrų kredito įstaigų gautam iš restruktūrizacijų, įvykdytų pagal Įstatymą Nr. 218/1990.

| (91) | Visų pirma, Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama mokesčių schema suteikė pranašumą, lygų skirtumui tarp realiai sumokėto mokesčio už turto vertės korekciją ir įprastinio mokesčio, kuris būtų sumokėtas, jei ta pati korekcija būtų įvykdyta neegzistuojant Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 daliai. Realus tam pelnui taikytinas 2004 m. tarifas būtų buvęs 37,25 % (sudarytas iš pelno mokesčio – 33 % ir vietinio gamybinės veiklos mokesčio – 4,25 %), o realiai sumokėtas pakaitinis mokestis buvo 9 % (neskaičiuojant atskaitos, gaunamos iš mokesčio mokėjimo atidėjimo). |
| --- | --- |

(91)

Visų pirma, Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama mokesčių schema suteikė pranašumą, lygų skirtumui tarp realiai sumokėto mokesčio už turto vertės korekciją ir įprastinio mokesčio, kuris būtų sumokėtas, jei ta pati korekcija būtų įvykdyta neegzistuojant Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 daliai. Realus tam pelnui taikytinas 2004 m. tarifas būtų buvęs 37,25 % (sudarytas iš pelno mokesčio – 33 % ir vietinio gamybinės veiklos mokesčio – 4,25 %), o realiai sumokėtas pakaitinis mokestis buvo 9 % (neskaičiuojant atskaitos, gaunamos iš mokesčio mokėjimo atidėjimo).

| (92) | Be to, Komisijos atsižvelgia į faktą, kad pagal Įstatymą Nr. 350/2003 pakaitinis mokestis buvo sumokėtas trimis dalimis (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.) be palūkanų, o jei mokestis būtų taikytas neegzistuojant Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 daliai, būtų reikėję mokėti jį visą 2004 m. Taigi Komisija pažymi, kad realiai devynių nagrinėjamos schemos pagalbos gavėjų sumokėto mokesčio vertė, pakeista subsidijos ekvivalentu, siekia 185 505 996 EUR, o įprastinis mokestis būtų buvęs 771 991 022 EUR (37,25 % gauto pelno, lygūs daugiau nei 2 059 mln. EUR). Taigi skirtumas tarp įprastinio mokesčio ir realiai sumokėto mokesčio lygus 586 485 026 EUR. |
| --- | --- |

(92)

Be to, Komisijos atsižvelgia į faktą, kad pagal Įstatymą Nr. 350/2003 pakaitinis mokestis buvo sumokėtas trimis dalimis (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.) be palūkanų, o jei mokestis būtų taikytas neegzistuojant Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 daliai, būtų reikėję mokėti jį visą 2004 m. Taigi Komisija pažymi, kad realiai devynių nagrinėjamos schemos pagalbos gavėjų sumokėto mokesčio vertė, pakeista subsidijos ekvivalentu, siekia 185 505 996 EUR, o įprastinis mokestis būtų buvęs 771 991 022 EUR (37,25 % gauto pelno, lygūs daugiau nei 2 059 mln. EUR). Taigi skirtumas tarp įprastinio mokesčio ir realiai sumokėto mokesčio lygus 586 485 026 EUR.

| (93) | Komisija laikosi nuomonės, kad minėtas pranašumas iš tikrųjų buvo skirtas tik kredito įstaigoms, susijusioms su Įstatymu Nr. 218/1990 reglamentuojamomis operacijomis, o kitos kredito įstaigos ar kitos įmonės, susijusios su analogiškomis restruktūrizacijos operacijomis, įvykdytomis pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, negalėjo pasinaudoti ta pačia mokesčių korekcijos schema ir jos suteikiamomis palankiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(93)

Komisija laikosi nuomonės, kad minėtas pranašumas iš tikrųjų buvo skirtas tik kredito įstaigoms, susijusioms su Įstatymu Nr. 218/1990 reglamentuojamomis operacijomis, o kitos kredito įstaigos ar kitos įmonės, susijusios su analogiškomis restruktūrizacijos operacijomis, įvykdytomis pagal Įstatyminį dekretą Nr. 358/1997, negalėjo pasinaudoti ta pačia mokesčių korekcijos schema ir jos suteikiamomis palankiomis sąlygomis.

| (94) | Italijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys pažymėjo, kad nė vienas iš devynių pagalbos gavėjų nebūtų atlikęs savo turto vertės korekcijos, jei, tai darant, būtų apmokestintas įprastu pelno mokesčiu už pripažintą kapitalo prieaugį. Be to, pagal Italijos valdžios institucijų pateiktus paaiškinimus kitos įmonės, kurioms nebuvo taikomos restruktūrizacijos remiantis Įstatymu Nr. 218/1990, galėjo pasinaudoti Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi numatyta numanoma korekcijos mokesčių tikslais schema pagal bendrą tvarką, iš esmės atitinkančią Įstatymo Nr. 342/2000 17 straipsnyje numatytąją. |
| --- | --- |

(94)

Italijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys pažymėjo, kad nė vienas iš devynių pagalbos gavėjų nebūtų atlikęs savo turto vertės korekcijos, jei, tai darant, būtų apmokestintas įprastu pelno mokesčiu už pripažintą kapitalo prieaugį. Be to, pagal Italijos valdžios institucijų pateiktus paaiškinimus kitos įmonės, kurioms nebuvo taikomos restruktūrizacijos remiantis Įstatymu Nr. 218/1990, galėjo pasinaudoti Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi numatyta numanoma korekcijos mokesčių tikslais schema pagal bendrą tvarką, iš esmės atitinkančią Įstatymo Nr. 342/2000 17 straipsnyje numatytąją.

| (95) | Italijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys laikosi nuomonės, kad norint teisingai apskaičiuoti nagrinėjamą pranašumą, būtina atsižvelgti į mokesčius, sumokėtus atliekant pradinius perleidimus, t. kai galiojo Įstatymas Nr. 218/1990, pagal bendrą tarifą, viršijantį 40 %. Šis bendras realus kapitalo prieaugio apmokestinimas 1990 m. ir 2004 m. būtų žymiai didesnis už bendrą korekcijų tarifą, taikytą 2000 m., todėl nebuvo sudarytas joks pranašumas. |
| --- | --- |

(95)

Italijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys laikosi nuomonės, kad norint teisingai apskaičiuoti nagrinėjamą pranašumą, būtina atsižvelgti į mokesčius, sumokėtus atliekant pradinius perleidimus, t. kai galiojo Įstatymas Nr. 218/1990, pagal bendrą tarifą, viršijantį 40 %. Šis bendras realus kapitalo prieaugio apmokestinimas 1990 m. ir 2004 m. būtų žymiai didesnis už bendrą korekcijų tarifą, taikytą 2000 m., todėl nebuvo sudarytas joks pranašumas.

| (96) | Vis dėlto Komisija patvirtina, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi numatyta schema nėra mokesčių korekcija, skirta nepritaikytoms vertėms, susijusioms su mokesčių atžvilgiu neutralia restruktūrizacija, o greičiau naujo įvertinimo mokestiniais tikslais schema, kuri leido nematomo kapitalo prieaugio realizaciją, priderinant turimo įmonės gavėjos turto mokestinę vertę prie jo dabartinės vertės. Jos teigimu, dvi schemos nėra panašios; taip pat ji laikosi nuomonės, kad naujo įvertinimo mokesčių tikslais schema, numatyta Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje, neprilygsta mokesčių korekcijos schemai, numatytai to paties įstatymo 2 straipsnio 26 dalyje, atsižvelgiant į skirtumą tarp legalių pakaitinių mokesčių tarifų, numatytų šiose dviejose schemose. |
| --- | --- |

(96)

Vis dėlto Komisija patvirtina, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi numatyta schema nėra mokesčių korekcija, skirta nepritaikytoms vertėms, susijusioms su mokesčių atžvilgiu neutralia restruktūrizacija, o greičiau naujo įvertinimo mokestiniais tikslais schema, kuri leido nematomo kapitalo prieaugio realizaciją, priderinant turimo įmonės gavėjos turto mokestinę vertę prie jo dabartinės vertės. Jos teigimu, dvi schemos nėra panašios; taip pat ji laikosi nuomonės, kad naujo įvertinimo mokesčių tikslais schema, numatyta Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje, neprilygsta mokesčių korekcijos schemai, numatytai to paties įstatymo 2 straipsnio 26 dalyje, atsižvelgiant į skirtumą tarp legalių pakaitinių mokesčių tarifų, numatytų šiose dviejose schemose.

| (97) | Bet kokiu atveju, Komisija daro išvadą, kad įmonės, atlikusios savo turto vertės korekciją pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį, pasinaudojo specialiu pranašumu, susidarančiu iš skirtumo tarp mokesčio pripažintam pelnui įprastinio tarifo ir to paties pelno specialaus pakaitinio mokesčio tarifo. |
| --- | --- |

(97)

Bet kokiu atveju, Komisija daro išvadą, kad įmonės, atlikusios savo turto vertės korekciją pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį, pasinaudojo specialiu pranašumu, susidarančiu iš skirtumo tarp mokesčio pripažintam pelnui įprastinio tarifo ir to paties pelno specialaus pakaitinio mokesčio tarifo.

| (98) | Suinteresuotosios šalys nesutiko, kad pakaitinio mokesčio mažesnis nei įprasta tarifas, numatytas Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje nėra atrankinis, nes buvo pagrindžiamas specialiais teisiniais ir faktiniais kapitalo prieaugio, gauto atlikus restruktūrizaciją pagal Įstatymą Nr. 218/1990, apmokestinimo elementais. Be to, tvirtino, kad praėjus visiems šiems metams Italija negalėtų teisėtai apmokestinti to kapitalo prieaugio kaip prieaugio, gauto iš kitų įmonių restruktūrizacijos. |
| --- | --- |

(98)

Suinteresuotosios šalys nesutiko, kad pakaitinio mokesčio mažesnis nei įprasta tarifas, numatytas Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje nėra atrankinis, nes buvo pagrindžiamas specialiais teisiniais ir faktiniais kapitalo prieaugio, gauto atlikus restruktūrizaciją pagal Įstatymą Nr. 218/1990, apmokestinimo elementais. Be to, tvirtino, kad praėjus visiems šiems metams Italija negalėtų teisėtai apmokestinti to kapitalo prieaugio kaip prieaugio, gauto iš kitų įmonių restruktūrizacijos.

| (99) | Komisija atsižvelgia į faktą, kad pagal Įstatymą Nr. 218/1990 įvykdytai restruktūrizacijai buvo numatytos specialios sąlygos ir nuostatos, skirtos atlikus restruktūrizaciją gauto kapitalo prieaugio pripažinimo mokesčių tikslais atidėjimui, kaip yra paskelbta ir minėtoje Italijos finansų ministerijos rezoliucijoje. Nepaisant to, Komisija laikosi nuomonės, kad dalinio mokestinio neutralumo schema, numatyta Įstatyme Nr. 218/1990, iš esmės atitinka visiško mokestinio neutralumo schemą, numatytą Įstatyminiame dekrete Nr. 358/1997 tiek, kiek jos susijusios su gautu, bet mokestiniais tikslais nepripažintu kapitalo prieaugiu. Kadangi dvi situacijos faktiškai yra panašios, įstatymų leidžiamoji valdžia turėjo jas traktuoti vienodai, kai 2003 m. nurodė mokesčių tikslais pripažinti užšaldyto kapitalo prieaugį. |
| --- | --- |

(99)

Komisija atsižvelgia į faktą, kad pagal Įstatymą Nr. 218/1990 įvykdytai restruktūrizacijai buvo numatytos specialios sąlygos ir nuostatos, skirtos atlikus restruktūrizaciją gauto kapitalo prieaugio pripažinimo mokesčių tikslais atidėjimui, kaip yra paskelbta ir minėtoje Italijos finansų ministerijos rezoliucijoje. Nepaisant to, Komisija laikosi nuomonės, kad dalinio mokestinio neutralumo schema, numatyta Įstatyme Nr. 218/1990, iš esmės atitinka visiško mokestinio neutralumo schemą, numatytą Įstatyminiame dekrete Nr. 358/1997 tiek, kiek jos susijusios su gautu, bet mokestiniais tikslais nepripažintu kapitalo prieaugiu. Kadangi dvi situacijos faktiškai yra panašios, įstatymų leidžiamoji valdžia turėjo jas traktuoti vienodai, kai 2003 m. nurodė mokesčių tikslais pripažinti užšaldyto kapitalo prieaugį.

| (100) | Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad mažesnio mokesčio tarifo taikymas negali būti laikoma vien kapitalo prieaugio, gauto atlikus Įstatyme Nr. 218/1990 numatytą bankininkystės sektoriaus restruktūrizaciją ir dividendais išdalyto akcininkams, griežtesnio apmokestinimo, palyginti su kapitalo prieaugio, gauto atlikus kitą restruktūrizaciją pagal mokestinio neutralumo schemą ir išdalyto dividendais, apmokestinimu, kompensacija, kaip teigiama minėtoje rezoliucijoje. Negalima pritarti panašiam teiginiui, kadangi skirtingų pakaitinių mokesčių kapitalo prieaugiui taikymas negali būti visada pagrindžiamas skirtingomis mokestinėmis prievolėmis, taikomomis tuo atveju, kai užšaldytas kapitalo prieaugis yra išdalinamas dividendais. Todėl Komisija teigia, kad priimti panašų pateisinimą prilygtų leisti realiai skirtingų pelno mokesčio tarifų taikymą tam tikroms įmonėms tik todėl, kad šios dalyvavo tam tikroje valstybės remiamoje restruktūrizacijoje. |
| --- | --- |

(100)

Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad mažesnio mokesčio tarifo taikymas negali būti laikoma vien kapitalo prieaugio, gauto atlikus Įstatyme Nr. 218/1990 numatytą bankininkystės sektoriaus restruktūrizaciją ir dividendais išdalyto akcininkams, griežtesnio apmokestinimo, palyginti su kapitalo prieaugio, gauto atlikus kitą restruktūrizaciją pagal mokestinio neutralumo schemą ir išdalyto dividendais, apmokestinimu, kompensacija, kaip teigiama minėtoje rezoliucijoje. Negalima pritarti panašiam teiginiui, kadangi skirtingų pakaitinių mokesčių kapitalo prieaugiui taikymas negali būti visada pagrindžiamas skirtingomis mokestinėmis prievolėmis, taikomomis tuo atveju, kai užšaldytas kapitalo prieaugis yra išdalinamas dividendais. Todėl Komisija teigia, kad priimti panašų pateisinimą prilygtų leisti realiai skirtingų pelno mokesčio tarifų taikymą tam tikroms įmonėms tik todėl, kad šios dalyvavo tam tikroje valstybės remiamoje restruktūrizacijoje.

| (101) | Komisija laikosi nuomonės, kad mokestinis pranašumas, gautas iš Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatytos mokesčių tikslais atliekamos korekcijos schemos taikymo, negali būti laikomas menko dydžio, t. de minimis. Iš tikrųjų nustatydama pagalbos buvimą Komisija privalo palyginti nominalųjį (sumažintą) mokestį, taikytą remiantis šia schema, ir mokestį, kuris būtų taikytas tuo atveju, jei kredito įstaigos – pagalbos gavėjai – būtų koregavusios savo turto apmokestinimo pagrindą ir dalinusios savo akcininkams kapitalo prieaugį, gautą pagal šią mokesčių korekciją, negalėdamos pasinaudoti minėta schema. |
| --- | --- |

(101)

Komisija laikosi nuomonės, kad mokestinis pranašumas, gautas iš Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatytos mokesčių tikslais atliekamos korekcijos schemos taikymo, negali būti laikomas menko dydžio, t. de minimis. Iš tikrųjų nustatydama pagalbos buvimą Komisija privalo palyginti nominalųjį (sumažintą) mokestį, taikytą remiantis šia schema, ir mokestį, kuris būtų taikytas tuo atveju, jei kredito įstaigos – pagalbos gavėjai – būtų koregavusios savo turto apmokestinimo pagrindą ir dalinusios savo akcininkams kapitalo prieaugį, gautą pagal šią mokesčių korekciją, negalėdamos pasinaudoti minėta schema.

| (102) | Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad tariamas valstybės suteikto finansinio pranašumo menkumas nėra pakankama priežastis šio pranašumo nelaikyti valstybės pagalba. Taip pat Komisija teigia, kad neįmanoma remtis de minimis išimtimi, numatyta 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo mažesnės svarbos pagalbai (de minimis) (21), kadangi nagrinėjama priemonė nėra skaidri pagalba, kaip reikalaujama šiame reglamente, ir Italijos valdžios institucijos neprisiderino prie tame pačiame reglamente numatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(102)

Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad tariamas valstybės suteikto finansinio pranašumo menkumas nėra pakankama priežastis šio pranašumo nelaikyti valstybės pagalba. Taip pat Komisija teigia, kad neįmanoma remtis de minimis išimtimi, numatyta 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo mažesnės svarbos pagalbai (de minimis) (21), kadangi nagrinėjama priemonė nėra skaidri pagalba, kaip reikalaujama šiame reglamente, ir Italijos valdžios institucijos neprisiderino prie tame pačiame reglamente numatytų sąlygų.

| (103) | Italijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių teigimu, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta korekcijos schema yra pagrindžiama išskirtinėmis bankininkystės sektoriaus savybėmis, ir dėl šios priežasties ji nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(103)

Italijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių teigimu, Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatyta korekcijos schema yra pagrindžiama išskirtinėmis bankininkystės sektoriaus savybėmis, ir dėl šios priežasties ji nėra valstybės pagalba.

| (104) | Pagal nusistovėjusią teismo praktiką mokestinė priemonė yra atrankinė tik tuomet, jei juridiniu ir faktiniu atžvilgiu, atsižvelgiant į mokesčių schemos nustatytus tikslus (22), panašioms situacijoms sudaro nepateisinamos diskriminacijos sąlygas, o „pranašumo buvimas pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį negali būti automatiškai pripažįstamas tik dėl skirtingo susijusių įmonių traktavimo“. (23) |
| --- | --- |

(104)

Pagal nusistovėjusią teismo praktiką mokestinė priemonė yra atrankinė tik tuomet, jei juridiniu ir faktiniu atžvilgiu, atsižvelgiant į mokesčių schemos nustatytus tikslus (22), panašioms situacijoms sudaro nepateisinamos diskriminacijos sąlygas, o „pranašumo buvimas pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį negali būti automatiškai pripažįstamas tik dėl skirtingo susijusių įmonių traktavimo“. (23)

| (105) | Komisija laikosi nuomonės, kad aptariama schema nėra bendros schemos pritaikymas prie išskirtinių bankininkystės sektoriaus ypatybių, o greičiau sudaro atrankinį pranašumą, kuris daro teigiamą poveikį kai kurių įmonių, t. kredito įstaigų, dalyvaujančių tam tikros rūšies restruktūrizacijoje, konkurencingumui. |
| --- | --- |

(105)

Komisija laikosi nuomonės, kad aptariama schema nėra bendros schemos pritaikymas prie išskirtinių bankininkystės sektoriaus ypatybių, o greičiau sudaro atrankinį pranašumą, kuris daro teigiamą poveikį kai kurių įmonių, t. kredito įstaigų, dalyvaujančių tam tikros rūšies restruktūrizacijoje, konkurencingumui.

| (106) | Be to, Italijos valdžios institucijos teigia, kad nagrinėjama schema yra grynas Įstatymu Nr. 342/2000 įvestos schemos pataisymas, kuri nesudarė valstybės pagalbos, kadangi buvo taikoma pelnui, gautam iš bet kokio tipo įmonių restruktūrizacijos. Įstatyme Nr. 350/2003 numatyta schema turėtų būti palyginta su Įstatyme Nr. 342/2000 numatyta schema ir, Italijos teigimu, nebūtų gautas joks papildomas pranašumas. Kaip pirmiau paaiškinta, Komisija nepritaria šiam požiūriui, kadangi korekcijos pagal Įstatymą Nr. 350/2003 taikymas yra labiau apribotas palyginti su bendro pobūdžio korekcija, numatyta Įstatymu Nr. 342/2000. |
| --- | --- |

(106)

Be to, Italijos valdžios institucijos teigia, kad nagrinėjama schema yra grynas Įstatymu Nr. 342/2000 įvestos schemos pataisymas, kuri nesudarė valstybės pagalbos, kadangi buvo taikoma pelnui, gautam iš bet kokio tipo įmonių restruktūrizacijos. Įstatyme Nr. 350/2003 numatyta schema turėtų būti palyginta su Įstatyme Nr. 342/2000 numatyta schema ir, Italijos teigimu, nebūtų gautas joks papildomas pranašumas. Kaip pirmiau paaiškinta, Komisija nepritaria šiam požiūriui, kadangi korekcijos pagal Įstatymą Nr. 350/2003 taikymas yra labiau apribotas palyginti su bendro pobūdžio korekcija, numatyta Įstatymu Nr. 342/2000.

| (107) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus faktus, Komisija priėjo prie išvados, kad kai kurioms kredito įstaigoms remiantis Įstatymu Nr. 350/2003 suteiktas pranašumas, kurio esmė – specialaus pakaitinio mokesčio vietoj įprastinio mokesčio tarifo taikymas pelnui, gautam iš tam tikrų turto perleidimų, yra specialus pranašumas ir nėra pateisinamas mokesčių schemos pobūdžiu. |
| --- | --- |

(107)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus faktus, Komisija priėjo prie išvados, kad kai kurioms kredito įstaigoms remiantis Įstatymu Nr. 350/2003 suteiktas pranašumas, kurio esmė – specialaus pakaitinio mokesčio vietoj įprastinio mokesčio tarifo taikymas pelnui, gautam iš tam tikrų turto perleidimų, yra specialus pranašumas ir nėra pateisinamas mokesčių schemos pobūdžiu.

| (108) | Pagal nusistovėjusią Teismo praktiką (24) tam, kad priemonė iškreiptų konkurenciją, pakanka to, kad pagalbos gavėjas konkuruotų su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose. Be to, priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, kai valstybės suteikta finansinė pagalba sustiprina įmonės pozicijas kitų įmonių, dalyvaujančių Bendrijos vidaus konkurencijoje, atžvilgiu (25). |
| --- | --- |

(108)

Pagal nusistovėjusią Teismo praktiką (24) tam, kad priemonė iškreiptų konkurenciją, pakanka to, kad pagalbos gavėjas konkuruotų su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose. Be to, priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, kai valstybės suteikta finansinė pagalba sustiprina įmonės pozicijas kitų įmonių, dalyvaujančių Bendrijos vidaus konkurencijoje, atžvilgiu (25).

| (109) | Komisija laikosi nuomonės, kad didelė pagalbos suma iš tikrųjų prisidėjo prie pagalbos gavėjų, priklausančių bankininkystės sektoriui ir konkuruojančių liberalizuotoje, konkurencijai atviroje finansinių paslaugų rinkoje su kitomis įmonėmis, teikiančiomis paslaugas Bendrijos viduje, finansinių pozicijų sustiprinimo. |
| --- | --- |

(109)

Komisija laikosi nuomonės, kad didelė pagalbos suma iš tikrųjų prisidėjo prie pagalbos gavėjų, priklausančių bankininkystės sektoriui ir konkuruojančių liberalizuotoje, konkurencijai atviroje finansinių paslaugų rinkoje su kitomis įmonėmis, teikiančiomis paslaugas Bendrijos viduje, finansinių pozicijų sustiprinimo.

| (110) | Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad suteiktas pranašumas nagrinėjamoms kredito įstaigoms dabartiniame konsolidacijos galimybių Italijos bankininkystės sektoriuje kontekste gali iškraipyti konkurenciją. Faktas, kad tam tikros Italijos kredito įstaigos padengė savo mokestį, susijusį su jų turto nematomu kapitalo prieaugiu, įrašytu į jų apskaitą, sumokėdamos nominaliojo (sumažinto) dydžio mokestį, gali padidinti šių kredito įstaigų pajėgumą pritraukti kapitalą bei jų ekonominę vertę potencialių investuotojų ar įsigyjančių asmenų akyse. Komisijos nuomone, pranašumas, nustatytas nagrinėjamoje mokesčių schemoje, gali sukelti neteisėtą Italijos bankininkystės sektoriaus įmonių pirkimų rinkos iškreipimą. |
| --- | --- |

(110)

Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad suteiktas pranašumas nagrinėjamoms kredito įstaigoms dabartiniame konsolidacijos galimybių Italijos bankininkystės sektoriuje kontekste gali iškraipyti konkurenciją. Faktas, kad tam tikros Italijos kredito įstaigos padengė savo mokestį, susijusį su jų turto nematomu kapitalo prieaugiu, įrašytu į jų apskaitą, sumokėdamos nominaliojo (sumažinto) dydžio mokestį, gali padidinti šių kredito įstaigų pajėgumą pritraukti kapitalą bei jų ekonominę vertę potencialių investuotojų ar įsigyjančių asmenų akyse. Komisijos nuomone, pranašumas, nustatytas nagrinėjamoje mokesčių schemoje, gali sukelti neteisėtą Italijos bankininkystės sektoriaus įmonių pirkimų rinkos iškreipimą.

6.2.   Suderinamumas

| (111) | Tiek, kiek nagrinėjama schema yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, jos suderinamumas turi būti įvertintas atsižvelgiant į EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytas leidžiančias nukrypti nuostatas. Nei Italijos valdžios institucijos, nei suinteresuotosios šalys nepateikė specialių argumentų, kad šiam atvejui būtų taikoma kuri nors iš pirmiau minėtų nukrypti leidžiančių nuostatų. |
| --- | --- |

(111)

Tiek, kiek nagrinėjama schema yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, jos suderinamumas turi būti įvertintas atsižvelgiant į EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytas leidžiančias nukrypti nuostatas. Nei Italijos valdžios institucijos, nei suinteresuotosios šalys nepateikė specialių argumentų, kad šiam atvejui būtų taikoma kuri nors iš pirmiau minėtų nukrypti leidžiančių nuostatų.

| (112) | EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba, suteikta individualiems vartotojams, su pagalba, skirta gaivalinių nelaimių ar kitų nepaprastų įvykių padarytai žalai atlyginti ir su pagalba, teikiama tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams, netaikomos nagrinėjamam atvejui. |
| --- | --- |

(112)

EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba, suteikta individualiems vartotojams, su pagalba, skirta gaivalinių nelaimių ar kitų nepaprastų įvykių padarytai žalai atlyginti ir su pagalba, teikiama tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams, netaikomos nagrinėjamam atvejui.

| (113) | EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte numatyta išimtimi leidžiama teikti pagalbą, skirtą skatinti regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominę plėtrą: tačiau ji negali būti taikoma nagrinėjamam atvejui, kadangi pagalba neskatina šiomis savybėmis pasižyminčių Italijos regionų ekonominės plėtros. |
| --- | --- |

(113)

EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte numatyta išimtimi leidžiama teikti pagalbą, skirtą skatinti regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominę plėtrą: tačiau ji negali būti taikoma nagrinėjamam atvejui, kadangi pagalba neskatina šiomis savybėmis pasižyminčių Italijos regionų ekonominės plėtros.

| (114) | Schema negali būti laikoma bendriems Europos interesams svarbiu projektu ar pagalba, skirta dideliems valstybės narės ekonominiams sutrikimams pašalinti, kaip numatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte, taip pat ja nesiekiama remti kultūros ir paveldo išsaugojimo, kaip numatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte. |
| --- | --- |

(114)

Schema negali būti laikoma bendriems Europos interesams svarbiu projektu ar pagalba, skirta dideliems valstybės narės ekonominiams sutrikimams pašalinti, kaip numatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte, taip pat ja nesiekiama remti kultūros ir paveldo išsaugojimo, kaip numatyta EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punkte.

| (115) | Galiausiai, schemą reikia ištirti atsižvelgiant į EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriuo leidžiama pagalba, skirta palengvinti tam tikros ekonominės veiklos rūšių ar regionų plėtrą, bet tik, jei tai neiškraipo prekybos sąlygų taip, kad būtų prieštaraujama bendrajam interesui. Šiuo atžvilgiu reikia visų pirma pabrėžti, kad nagrinėjama pagalba nėra suderinama su jokia schema ar gairėmis, apibrėžiančiomis tam tikrų pagalbos rūšių suderinamumo su bendrąja rinka kriterijus. Ji neatitinka tuo metu galiojusių Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (26). Antra, kadangi mokestinis pranašumas buvo suteiktas vėliau nei jau įvykusios operacijos, negalima laikyti, kad jis realiai padarė būtiną skatinamąjį poveikį šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymui pateisinti. |
| --- | --- |

(115)

Galiausiai, schemą reikia ištirti atsižvelgiant į EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriuo leidžiama pagalba, skirta palengvinti tam tikros ekonominės veiklos rūšių ar regionų plėtrą, bet tik, jei tai neiškraipo prekybos sąlygų taip, kad būtų prieštaraujama bendrajam interesui. Šiuo atžvilgiu reikia visų pirma pabrėžti, kad nagrinėjama pagalba nėra suderinama su jokia schema ar gairėmis, apibrėžiančiomis tam tikrų pagalbos rūšių suderinamumo su bendrąja rinka kriterijus. Ji neatitinka tuo metu galiojusių Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (26). Antra, kadangi mokestinis pranašumas buvo suteiktas vėliau nei jau įvykusios operacijos, negalima laikyti, kad jis realiai padarė būtiną skatinamąjį poveikį šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymui pateisinti.

| (116) | Komisijos nuomone, nagrinėjama mokesčių schema sumažino mokestines kredito įstaigų, pagalbos gavėjų, prievoles, kurias įprastai aprašyto tipo restruktūrizacijos atveju jos būtų turėjusios padengti, ir dėl to turi būti laikoma pagalba veiklai. Ši pagalba negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, kadangi neskatina jokios ekonominės veiklos rūšies ar regiono plėtros, ir nėra apibrėžta laike, atitinkamai mažėjimo arba proporcinga tvarka reikalingam specialių ekonominių sutrikimų atstatymui. |
| --- | --- |

(116)

Komisijos nuomone, nagrinėjama mokesčių schema sumažino mokestines kredito įstaigų, pagalbos gavėjų, prievoles, kurias įprastai aprašyto tipo restruktūrizacijos atveju jos būtų turėjusios padengti, ir dėl to turi būti laikoma pagalba veiklai. Ši pagalba negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, kadangi neskatina jokios ekonominės veiklos rūšies ar regiono plėtros, ir nėra apibrėžta laike, atitinkamai mažėjimo arba proporcinga tvarka reikalingam specialių ekonominių sutrikimų atstatymui.

| (117) | Taigi Komisija priėjo prie išvados, kad nagrinėjama schema nėra suderinam su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(117)

Taigi Komisija priėjo prie išvados, kad nagrinėjama schema nėra suderinam su bendrąja rinka.

6.3.   Išieškojimas

| (118) | Kadangi pagalbos schema buvo vykdoma nesulaukus preliminaraus Komisijos leidimo, reikėtų pradėti išieškojimą remiantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 dėl EB sutarties 93 straipsnio taikymo tvarkos (27) 14 straipsniu. Vis dėlto atsižvelgdama į praktiką, susijusią su tam tikromis mokesčių pagalbos schemomis (28), Komisija laikosi nuomonės, kad išieškojimas privalo būti taikomas tik neatitinkančiai mokesčio sumai palyginti su suma, kurią pagalbos gavėjas būtų sumokėjęs pasinaudodamas kitomis tuo metu galiojusiomis mokesčių schemomis. Komisijos nuomone, nagrinėjamu atveju alternatyvios Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi numatytos naujo įvertinimo mokesčių tikslais schemos taikymas nėra grynai hipotetinis pasirinkimas, o greičiau logiška pasirinkimo galimybė, kuria galėjo pasinaudoti šie pagalbos gavėjai, pripažindami mokesčių tikslais savo turto tikrąją vertę (29). |
| --- | --- |

(118)

Kadangi pagalbos schema buvo vykdoma nesulaukus preliminaraus Komisijos leidimo, reikėtų pradėti išieškojimą remiantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 dėl EB sutarties 93 straipsnio taikymo tvarkos (27) 14 straipsniu. Vis dėlto atsižvelgdama į praktiką, susijusią su tam tikromis mokesčių pagalbos schemomis (28), Komisija laikosi nuomonės, kad išieškojimas privalo būti taikomas tik neatitinkančiai mokesčio sumai palyginti su suma, kurią pagalbos gavėjas būtų sumokėjęs pasinaudodamas kitomis tuo metu galiojusiomis mokesčių schemomis. Komisijos nuomone, nagrinėjamu atveju alternatyvios Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi numatytos naujo įvertinimo mokesčių tikslais schemos taikymas nėra grynai hipotetinis pasirinkimas, o greičiau logiška pasirinkimo galimybė, kuria galėjo pasinaudoti šie pagalbos gavėjai, pripažindami mokesčių tikslais savo turto tikrąją vertę (29).

| (119) | Reikia nepamiršti, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje yra numatyta bendroji nuostata gauto pelno pripažinimui įmonėms, kurios nusprendė iš naujo įvertinti turtą, įrašytą į balansą 2002 m. gruodžio 31 d., pritaikant jo vertę prie to meto rinkos vertės už pakaitinį 19 % nusidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju ir 15 % nesidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju mokestį, mokėtiną trimis dalimis (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.). Ši bendro pobūdžio schema buvo taikoma ir kredito įstaigoms, kurioms buvo taikoma nagrinėjama restruktūrizacija. Net jei korekcijos ir nauji įvertinimai nėra sulyginamos operacijos, Komisija laikosi nuomonės, kad jei tuo metu nebūtų buvę galima pasinaudoti korekcijos schema, susijusios kredito įstaigos veikiausiai būtų pasirinkusios bendro pobūdžio naujo įvertinimo schemą, nustatytą Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi. |
| --- | --- |

(119)

Reikia nepamiršti, kad Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalyje yra numatyta bendroji nuostata gauto pelno pripažinimui įmonėms, kurios nusprendė iš naujo įvertinti turtą, įrašytą į balansą 2002 m. gruodžio 31 d., pritaikant jo vertę prie to meto rinkos vertės už pakaitinį 19 % nusidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju ir 15 % nesidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju mokestį, mokėtiną trimis dalimis (50 % – 2004 m., 25 % – 2005 m. ir 25 % – 2006 m.). Ši bendro pobūdžio schema buvo taikoma ir kredito įstaigoms, kurioms buvo taikoma nagrinėjama restruktūrizacija. Net jei korekcijos ir nauji įvertinimai nėra sulyginamos operacijos, Komisija laikosi nuomonės, kad jei tuo metu nebūtų buvę galima pasinaudoti korekcijos schema, susijusios kredito įstaigos veikiausiai būtų pasirinkusios bendro pobūdžio naujo įvertinimo schemą, nustatytą Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalimi.

| (120) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus faktus, Komisija daro išvadą, kad pagalbos išieškojimas turi apsiriboti tik skirtumu tarp mokėtino mokesčio už naują turimo turto įvertinimą pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalį (19 % nusidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju ir 15 % nesidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju, įprastai turimo kredito įstaigų, kurioms taikoma nagrinėjama restruktūrizacija) ir realiai sumokėto mokesčio pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį. |
| --- | --- |

(120)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus faktus, Komisija daro išvadą, kad pagalbos išieškojimas turi apsiriboti tik skirtumu tarp mokėtino mokesčio už naują turimo turto įvertinimą pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalį (19 % nusidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju ir 15 % nesidėvinčio turto naujo įvertinimo atveju, įprastai turimo kredito įstaigų, kurioms taikoma nagrinėjama restruktūrizacija) ir realiai sumokėto mokesčio pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį.

7.   IŠVADOS

| (121) | Komisija konstatuoja, kad Italija neteisėtai vykdė Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį pažeisdama EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį. Pagalbos schema nėra suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(121)

Komisija konstatuoja, kad Italija neteisėtai vykdė Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį pažeisdama EB sutarties 87 straipsnio 3 dalį. Pagalbos schema nėra suderinama su bendrąja rinka.

| (122) | Reikia pradėti pagalbos išieškojimą tik nesumokėto mokesčio sumai palyginti su suma, kurią schemos pagalbos gavėjas būtų sumokėjęs, jei būtų pasinaudojęs kitomis tuo metu taikytomis mokesčių schemomis. |
| --- | --- |

(122)

Reikia pradėti pagalbos išieškojimą tik nesumokėto mokesčio sumai palyginti su suma, kurią schemos pagalbos gavėjas būtų sumokėjęs, jei būtų pasinaudojęs kitomis tuo metu taikytomis mokesčių schemomis.

| (123) | Todėl reikalaujama grąžinti suma yra lygi tik skirtumui tarp mokesčio, kuris būtų sumokėtas pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalį ir mokesčio, realiai sumokėto pagal to paties Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį, |
| --- | --- |

(123)

Todėl reikalaujama grąžinti suma yra lygi tik skirtumui tarp mokesčio, kuris būtų sumokėtas pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalį ir mokesčio, realiai sumokėto pagal to paties Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje nustatyta, kad Italijos taikyta leidžianti nukrypti nuo nuostatų mokesčių schema yra valstybės pagalba, kuri nėra suderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

Italija panaikina 1 straipsnyje nurodytą priemonę.

3 straipsnis

1.   Italija imasi visų būtinų priemonių, kad iš gavėjų susigrąžintų neteisėtą pagalbą, suteiktą taikant Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalyje numatytą pakaitinį mokestį, siekdama mokesčių tikslais pripažinti kapitalo prieaugį, gautą pagal Įstatymą Nr. 218/1990 įvykdžius restruktūrizaciją.

2.   Išieškotina suma yra lygi tik mokesčio, kuris būtų sumokėtas, jei pagalbos gavėjui būtų taikyta mokesčių korekcijos schema pagal Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 25 dalį, ir mokesčio, faktiškai sumokėto pagal to paties Įstatymo Nr. 350/2003 2 straipsnio 26 dalį, skirtumui.

3.   Susigrąžinimas vykdomas nedelsiant ir pagal nacionalinės teisės aktuose nustatytą tvarką, jei ta tvarka leidžia nedelsiant ir veiksmingai įgyvendinti šį sprendimą.

4.   Į išieškotinas sumas įeina palūkanos, kurios skaičiuojamos nuo pagalbos suteikimo gavėjui iki jų faktinio išieškojimo dienos.

5.   Palūkanos skaičiuojamos remiantis 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, V skyriaus nuostatomis.

4 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Italija praneša Komisijai apie planuojamas arba jau taikomas priemones, kurių reikia, kad būtų laikomasi sprendimo nuostatų. Ši informacija pranešama užpildant šio sprendimo I priede pateiktą anketą. Per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Italija informuoja Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi šiam sprendimui įgyvendinti.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 11 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 154, 2007 7 7, p. 15.

1

(2)  2004 m. Italijos finansų įstatymas, 2003 m. gruodžio 27 d. Italijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 299.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  Žr. 2006 m. sausio 10 d. sprendimą, byla C-222/04, Ekonomikos ir finansų ministerija prieš Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato ir Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, Rink. 2006, p. I-00289, 136–137 punktai.

4

Ekonomikos ir finansų ministerija prieš Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato ir Cassa di Risparmio di San Miniato SpA,

(5)  1990 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 90/433/EEB dėl bendros mokesčių schemos, taikomos įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, turto perleidimui ir keitimuisi akcijomis (OL L 225, 1990 8 20, p. 1).

5

(6)  2002 m. sausio 15 d. sprendimas, byla C-43/00, Andersen og Jensen ApS prieš Skatteministeriet, Rink. 2002, p. I-00379, 34 ir tolesni punktai.

6

Andersen og Jensen ApS prieš Skatteministeriet

(7)  Italijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 276, 2000 11 21.

7

Italijos Respublikos oficialusis leidinys

(8)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (V skyrius – Palūkanų mokestis neteisėtos pagalbos grąžinimui) (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

8

(9)  Sumokėtos sumos yra tokios: a) 92 760 506 EUR – 2004 m.; b) 46 380 253 EUR mokėtini 2005 m., kurių dabartinė grynoji vertė 2004 m. atitinka 44 725 412 EUR; ir c) 46 380 253 EUR mokėtini 2006 m., kurių dabartinė grynoji vertė 2004 m. atitinka 43 129 616,9 EUR.

9

(10)  Žr. 1 išnašą.

10

(11)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

11

(12)  Žr. 2006 m. liepos 4 d. Komisijos sprendimo 2006/748/EB dėl valstybės pagalbos C 30/04 (ex NN 34/04), kurią įgyvendino Portugalija, VI skyrių – Atleidimas nuo pelno mokesčio už kapitalo prieaugį, gautą vykdant tam tikras viešųjų įmonių operacijas (OL L 307, 2006 11 7, p. 219).

12

(13)  Žr. 2005 m. gruodžio 15 d. Teismo sprendimo 113–119 punktus, byla C-148/04, Unicredito Italiano SpA prieš Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, Rink. 2005, p. I-11137.

13

Unicredito Italiano SpA prieš Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1

(14)  Žr. pirmiau minėto sprendimo 32 punktą (OL L 184, 2002 7 13, p. 27).

14

(15)  Žr. pirmiau minėto pranešimo 3.2.1 punktą (OL C 328, 1996 11 1, p. 23).

15

(16)  2000 m. birželio 6 d. rezoliucija Nr. 82/E-67004, prieinama Italijos finansų ministerijos mokesčių duomenų bazėje (Mokestinės dokumentacijos tarnyba) šiuo elektroniniu adresu: http://dt.finanze.it/doctrib/PDF/Documento.pdf?Request=0&DocumentID=14000008220000606FIN110000006700400&Info=1,0,0

16

Mokestinės dokumentacijos tarnyba

(17)  Žr. ir 2006 m. sausio 10 d. Teismo sprendimą, byla C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di F renze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA, Rink. 2006, p. I-00289, 129 punktas.

17

Ministero dell’Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di F renze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato e Cassa di Risparmio di San Miniato SpA,

(18)  OL L 256, 2000 10 10, p. 21.

18

(19)  OL L 116, 1999 5 4, p. 36.

19

(20)  Kai gauta vertė buvo pripažinta, pelnas buvo apmokestintas, kaip 15 % pelno, pripažinto vykdant operacijas, reglamentuojamas Įstatymu Nr. 218/1990.

20

(21)  OL L 379, 2006 12 28, p. 5.

21

(22)  2001 m. lapkričio 8 d. sprendimas, Byla C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH prieš Finanzlandesdirektion für Kärnten. Rink. 2001, p. I-8365.

22

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH prieš Finanzlandesdirektion für Kärnten

(23)  2001 m. lapkričio 22 d. sprendimas, Byla C-53/00, Ferring prieš ACOSS. Rink. 2001, p. I-9067, 17 punktas.

23

Ferring prieš ACOSS

(24)  Pirmosios instancijos teismo sprendimas byloje T-214/95, Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją. Rink. 1998, p. II-717.

24

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją.

(25)  Teisingumo Teismo sprendimas byloje 730/79, Philip Morris prieš Komisiją. Rink. 1980, p. 2671, 11 punktas.

25

Philip Morris prieš Komisiją.

(26)  OL C 288, 1999 1 9, p. 2.

26

(27)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

27

(28)  Žr. 2006 m. liepos 4 d. Komisijos sprendimo 2006/748/EB dėl Portugalijos vykdytos valstybės pagalbos C 30/04 (ex NN 34/04) VI skirsnį – Kapitalo prieaugio, gauto iš valstybinių įmonių tam tikrų vykdomų operacijų (sandorių), atleidimas nuo įmonių pelno mokesčio (OL L 307, 2006 11 7, p. 219).

28

(29)  Žr. 2005 m. gruodžio 15 d. Teismo sprendimo 113–119 punktus, byla C-148/04, Unicredito Italiano SpA prieš Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1. Rink. 2005, p. I-11137.

29

Unicredito Italiano SpA prieš Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1

---

I PRIEDAS

Informacija apie Komisijos sprendimo dėl Italijos taikytos valstybės pagalbos C 15/2007 (ex NN 20/2007) dėl mokestinių lengvatų tam tikroms restruktūrizuojamoms kredito įstaigoms įgyvendinimą

1.   Bendras pagalbos gavėjų skaičius ir bendra reikalaujamos grąžinti pagalbos suma

| 1.1. | Nurodykite, kaip bus apskaičiuota reikalaujamos grąžinti pagalbos suma atskiriems pagalbos gavėjams:






  — | kapitalas, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Nurodykite, kaip bus apskaičiuota reikalaujamos grąžinti pagalbos suma atskiriems pagalbos gavėjams:

—

kapitalas,

| — | palūkanos. |
| --- | --- |

—

palūkanos.

| 1.2. | Nurodykite bendrą reikalaujamos grąžinti neteisėtai suteiktos pagalbos sumą taikant šią schemą (bruto subsidijos ekvivalentais, kainomis...): |
| --- | --- |

1.2.

Nurodykite bendrą reikalaujamos grąžinti neteisėtai suteiktos pagalbos sumą taikant šią schemą (bruto subsidijos ekvivalentais, kainomis...):

| 1.3. | Nurodykite bendrą pagalbos gavėjų skaičių, iš kurių turi būti išreikalauta neteisėtai suteikta pagalba taikant šią schemą: |
| --- | --- |

1.3.

Nurodykite bendrą pagalbos gavėjų skaičių, iš kurių turi būti išreikalauta neteisėtai suteikta pagalba taikant šią schemą:

2.   Pagalbai grąžinti planuojamos ir jau taikomos priemonės

| 2.1. | Nurodykite planuojamas ir jau taikomas priemones, skirtas tiesiogiai ir veiksmingai įvykdyti reikalavimą grąžinti pagalbą. Prireikus, nurodykite taikomų arba planuojamų priemonių teisinį pagrindą: |
| --- | --- |

2.1.

Nurodykite planuojamas ir jau taikomas priemones, skirtas tiesiogiai ir veiksmingai įvykdyti reikalavimą grąžinti pagalbą. Prireikus, nurodykite taikomų arba planuojamų priemonių teisinį pagrindą:

| 2.2. | Nurodykite visiško pagalbos grąžinimo terminą: |
| --- | --- |

2.2.

Nurodykite visiško pagalbos grąžinimo terminą:

3.   Informacija, susijusi su atskirais pagalbos gavėjais

Toliau pateiktoje lentelėje nurodykite kiekvieno pagalbos gavėjo, iš kurio turi būti sugrąžinta neteisėtai suteikta pagalba taikant schemą, duomenis.

| Pagalbos gavėjo identifikaciniai duomenys | Neteisėtai suteiktos pagalbos suma (1)

  Valiuta: ... | Atlyginta suma (2)

  Valiuta: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Pagalbos gavėjo identifikaciniai duomenys

Neteisėtai suteiktos pagalbos suma (1)

Valiuta: ...

Atlyginta suma (2)

Valiuta: ...

---

(1)  Gavėjui suteiktos pagalbos suma (bruto pagalbos ekvivalentas, kainomis).

(2)

| (°) | Atlyginta suma (bruto), įskaitant palūkanas. |
| --- | --- |

(°)

Atlyginta suma (bruto), įskaitant palūkanas.

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 4.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/90

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS BiH/13/2008

2008 m. liepos 29 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą BiH/1/2004 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje priėmimo ir Sprendimą BiH/3/2004 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje prisidedančių valstybių komiteto įsteigimo

(2008/712/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Politinis ir saugumo komitetas 2004 m. rugsėjo 21 d. priėmė Sprendimą BiH/1/2004 (1), o 2004 m. rugsėjo 29 d. – Sprendimą BiH/3/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Politinis ir saugumo komitetas 2004 m. rugsėjo 21 d. priėmė Sprendimą BiH/1/2004 (1), o 2004 m. rugsėjo 29 d. – Sprendimą BiH/3/2004 (2).

| (2) | Hondūrą, Gvatemalą, Salvadorą ir Dominikos Respubliką pakvietus dalyvauti operacijoje ALTHEA, Centrinės Amerikos ginkluotųjų pajėgų konferencijos Aukščiausiosios tarybos pirmininkas 2008 m. balandžio 2 d. laišku šių 4 šalių vardu perdavė pasiūlymą prisidėti. |
| --- | --- |

(2)

Hondūrą, Gvatemalą, Salvadorą ir Dominikos Respubliką pakvietus dalyvauti operacijoje ALTHEA, Centrinės Amerikos ginkluotųjų pajėgų konferencijos Aukščiausiosios tarybos pirmininkas 2008 m. balandžio 2 d. laišku šių 4 šalių vardu perdavė pasiūlymą prisidėti.

| (3) | ES operacijos vadui ir Europos Sąjungos kariniam komitetui pateikus rekomendacijas dėl jų dalyvavimo, Hondūro, Gvatemalos, Salvadoro ir Dominikos Respublikos įnašai turėtų būti priimti. |
| --- | --- |

(3)

ES operacijos vadui ir Europos Sąjungos kariniam komitetui pateikus rekomendacijas dėl jų dalyvavimo, Hondūro, Gvatemalos, Salvadoro ir Dominikos Respublikos įnašai turėtų būti priimti.

| (4) | Kanadai, Marokui, Naujajai Zelandijai ir Norvegijai nutraukus įnašų teikimą, o Bulgarijai bei Rumunijai įstojus į Europos Sąjungą, sprendimų BIH/1/2004 ir BIH/3/2004 priedai turi būti vėl patikslinti. |
| --- | --- |

(4)

Kanadai, Marokui, Naujajai Zelandijai ir Norvegijai nutraukus įnašų teikimą, o Bulgarijai bei Rumunijai įstojus į Europos Sąjungą, sprendimų BIH/1/2004 ir BIH/3/2004 priedai turi būti vėl patikslinti.

| (5) | Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danija nedalyvauja finansuojant šią operaciją. |
| --- | --- |

(5)

Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus. Todėl Danija nedalyvauja finansuojant šią operaciją.

| (6) | 2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin plus“ susitarimai ir reikalavimas juos įgyvendinti bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys, ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO, |
| --- | --- |

(6)

2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin plus“ susitarimai ir reikalavimas juos įgyvendinti bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys, ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimo BiH/1/2004 priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

1 STRAIPSNYJE NURODYTŲ TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ SĄRAŠAS

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Čilė |
| --- | --- |

—

Čilė

| — | Dominikos Respublika |
| --- | --- |

—

Dominikos Respublika

| — | Salvadoras |
| --- | --- |

—

Salvadoras

| — | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija |
| --- | --- |

—

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

| — | Gvatemala |
| --- | --- |

—

Gvatemala

| — | Hondūras |
| --- | --- |

—

Hondūras

| — | Šveicarija |
| --- | --- |

—

Šveicarija

| — | Turkija“. |
| --- | --- |

—

Turkija“.

2 straipsnis

Sprendimo BiH/3/2004 priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

3 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ SĄRAŠAS

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Čilė |
| --- | --- |

—

Čilė

| — | Dominikos Respublika |
| --- | --- |

—

Dominikos Respublika

| — | Salvadoras |
| --- | --- |

—

Salvadoras

| — | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija |
| --- | --- |

—

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

| — | Gvatemala |
| --- | --- |

—

Gvatemala

| — | Hondūras |
| --- | --- |

—

Hondūras

| — | Šveicarija |
| --- | --- |

—

Šveicarija

| — | Turkija“. |
| --- | --- |

—

Turkija“.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 29 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

C. ROGER

---

(1)  OL L 324, 2004 10 27, p. 20.

1

(2)  OL L 325, 2004 10 28, p. 64.

2

---

4.9.2008

| 4.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---